18. marta njemački parlament je donio historijsku odluku.
U kombinaciji s izmjenom ustava, otvorio je put za paket kredita vrijedan više milijardi
funti za odbranu, infrastrukturu i zaštitu klime.
To znači da je takozvani "brems za dug" za vojsku i klimu ukinut.
Kandidat CDU-a za kancelara Friedrich Merz je tako prekršio svoje izborno obećanje samo
nekoliko dana nakon izborne pobjede CDU-a.
Do tada se predstavljao kao zagovornik takozvanog kočnice duga.
Sada je put otvoren proizvođačima oružja da masovno prošire proizvodnju.
Međutim, proizvodnja naoružanja se ne povećava samo tamo, već i u tradicionalnim njemačkim komercijalnim preduzećima.
Oni su u slobodnom padu od namjernog uništenja njemačke ekonomije mjerama protiv koronavirusa,
klimatskim propisima, visokim cijenama energije itd.
Mnogi bankroti kompanija i posljedična nezaposlenost potiču kompanije da pređu na proizvodnju oružja.
Evo nekoliko primjera:
Holandska tvornica tenkova KNDS preuzima dugovječno postrojenje za proizvodnju vagona u Görlitzu.
U budućnosti će se ovdje proizvoditi komponente za borbene tenkove.
Izvršni direktor Rheinmetalla Armin Papperger opisao je VW pogon u Osnabrücku kao "dobro pogodan" za proizvodnju vojne opreme.
Izvršni direktor VW-a Oliver Blume je otvoren za prenamjenu pogona.
Upiti upućeni Privrednoj i industrijskoj komori Gornje Palatinata i metropolitanskoj regiji Nirnberg pokazuju:
Kompanije iz industrije dobavljača za automobilsku industriju i sektora obrade metala sve
više nastoje da se prebace u odbrambeni sektor.
U automobilskoj i metalnoj industriji postoji značajno preklapanje između civilne i vojne upotrebe, kao što je slučaj i sa
kompanijama u sektoru informacione i komunikacione tehnologije.
Proizvođači oružja dobivaju punu podršku državnih medija.
ZDF prenosi da izvršni direktor Rheinmetalla Armin Papperger hvali industriju oružja kao
"pokretač zapošljavanja" i "spasitelja ekonomije."
Pappergers citati: "To je zaista mašina za zapošljavanje, i procjenjujemo da oko 80.000 ljudi može od toga živjeti."
Bolje je ne govoriti o tome koliko ljudi umire u ratu od oružja koje se proizvodi.
Ekonomist Ulrich Kater na ZDF-u kaže: "Moramo imati na umu da je prošle godine u njemačkoj
industriji izgubljeno oko 100.000 radnih mjesta."
"Veća izdvajanja za odbranu mogla bi stvoriti ukupno 200.000 novih radnih mjesta."
Ovo je rezultat simulacije koju je provela Instituta za istraživanje zapošljavanja.
Posebno kada se vladina potrošnja finansira dugom.
Nema razmatranja stvarnih uzroka ekonomskog pada.
Nema boljih rješenja od proizvodnje smrtonosnog oružja, koje na kraju uvijek uništava obične ljude i njihovu imovinu.
Visok rizik od rata koji proizlazi iz poduzimanja ovog kursa jedva da igra ulogu u javnoj raspravi.
Međutim, politički analitičar Ernst Wolff je jasno pokazao još u februaru 2024. da ratovi nikada ne
nastaju slučajno, već su zapravo planirani mnogo unaprijed:
Ratovi se nikada ne događaju slučajno.
"Ratovi se uvijek pripremaju dugo, dugo vremena."
Ovo se odnosi na Prvi svjetski rat, odnosi se na Drugi svjetski rat, odnosi se na sve ratove od tada.
Potrebno je mnogo vremena da se pripreme.
Dakle, to je ogroman logistički napor koji se tamo ulaže.
Dakle, rat se nikada ne događa onako kako se prikazuje javnosti, odjednom preko noći.
U pozadini se uvijek nešto dešava.
A u slučaju rata u Ukrajini, na primjer, bilo je jasno sedmicama unaprijed da su se kretanja trupa odvijala.
Sve je pripremljeno vrlo, vrlo pažljivo.
I cijela stvar je, naravno, također ogroman posao.
I zato oni koji su uključeni u ovaj posao moraju, naravno, biti pravovremeno obaviješteni.
Stoga industrija oružja mora na vrijeme biti obaviještena da će uskoro biti potrebno više oružja nego prije, jer se
u takvom ratu mora vrlo brzo uništiti veliki broj oružja.
I, naravno, dopuna mora biti vrlo brza.
Još jedan važan aspekt rata je prelazak ekonomije iz mirovne ekonomije u ratnu ekonomiju.
To također treba ponovo pripremiti.
Dakle, u pozadini se dešavaju razne stvari o kojima prosječan građanin uopće nije svjestan.
Zanimljiva stvar kod ratova je da se ratovi danas, kao i nekada, ne vode da bi se pobijedilo.
Ratovi nisu ništa više od sredstva za promociju naoružanja.
A danas je industrija oružja potpuno u rukama IT industrije i velikih finansijskih korporacija.
I trenutno imaju poteškoća; ne ostvaruju dovoljno profita.
I sada ostvaruju ove profite kroz ratove.
Kako natjerati nacije da budu spremne iznova i iznova ići u rat.
"Vlade govore ljudima da smo protiv druge vlade."
Tada se neprijatelj jednostavno konstruira.
Dakle, u slučaju Ukrajine, odjednom je to bio veliki diktator Putin!
Ukrajina izgleda kao David protiv Golijata Rusije.
A normalni ljudi prirodno uvijek stanu na stranu Davida i odmah su protiv Golijata.
Američka vlada trenutno djeluje kao da je najveći protivnik kineske vlade.
U stvarnosti, glavne američke IT kompanije rade zajedno s glavnim kineskim IT kompanijama.
U suštini, uvijek se u pozadini promovišu ekonomski interesi i savezi.
A ljudi, obični ljudi na ulici, jednostavno su suočeni s ovom slikom da se jedna država bori protiv druge države.
Jer je to jedini način da se ideološki potaknu ljudi da zaista učestvuju u ovim ratovima i, na
primjer, pošalju svoje sinove i kćeri u bitku.
Nekoliko mjeseci nakon njegove izjave, sada je jasno koliko je Ernst Wolff bio u pravu.
Čak je i Merzova obmana birača isključivo izračunata.
Čak i tokom izborne kampanje smatralo se izvjesnim da će nakon izbora biti pokrenut paket potpora vrijedan
više milijardi, prvenstveno u korist naoružane industrije.
I CDU političar Roderich Kiesewetter i Anton Hofreiter iz Zelene stranke javno su izjavili da su dugovni remen i prepirke između
CDU-a i Zelenih bili isključivo manevri u izbornoj kampanji te da su već u novembru postojali planovi
da se Savezna Republika baci u mega močvaru duga!
Zbog straha od izbornog debakla na istoku, straha stanovništva od eskalacije rata i konkurencije AfD-a i BSW-a ,
donesena je svjesna odluka da se prije izbora laže o milijardama potrošenim na naoružanje!
Uvjerite se sami:
smatralo se da, kao čuvari kočnice duga, ne želimo ostaviti dojam da trošimo više novca.
Mogu to razumjeti.
Je li ti rečeno da zaboraviš na dugove?
Bilo je sasvim jasno da na istoku, uz konkurenciju BSW-a i AfD-a i strahove da će se rat
proširiti, ljudi nisu imali hrabrosti reći stanovništvu:
Pažnja, moramo uložiti više novca, inače će se rat proširiti.
I onda znaš na šta mislim.
Još u jesen je, očigledno, upravo ovo pitanje raspravljano unutar Unije u vrlo malim radnim
grupama i malim krugovima. Upravo ovo pitanje.
Ali se to nije unaprijed dogovorilo, da.
Već je prije nekoliko sedmica bilo jasno da će, ako Unija dođe na vlast, ublažiti kočnicu duga.
Uvijek su to priznavali u privatnosti.
Oni su samo uvijek govorili da to nikada neće reći u javnosti jer bi to naškodilo njihovoj izbornoj kampanji.
Razgovarao sam s čitavim nizom ljudi iz Unije.
Zaključak: Političari gaze interese birača otvoreno promovišući interese proizvođača oružja i velikih banaka!
Kurs se postavlja na naoružavanje i zaduživanje velikih banaka, kao što je Goldman Sachs.
Građani su ostavljeni da podnose ogroman teret duga.
Vaša stvarna imovina se prenosi u visoke finansije kako bi se podmirili dugovi.
Visoke finansijske institucije poput BlackRocka i Goldman Sachsa postavljaju svoje ljude,
poput Friedricha Merza, u politiku u tu svrhu.
Dokumentarac Kla.TV-a "Im Filz der Waffenlobby" (U kandžama lobija naoružanja) ističe
ove veze između politike i lobija naoružanja.
Međutim, to je samo ekonomski aspekt.
Rat u Evropi bit će neizbježna posljedica ako ljudi sada ne kažu NE industriji oružja kao
"mašini za zapošljavanje" i "ekonomskom spasitelju".
Potrebna je hrabrost da se suprotstavite ratnim planovima beskrupuloznih ratnih huškača i da
ne budete plaćeni da kopate vlastitu grobnicu.
Postoje i drugi uzroci i rješenja osim onih koje radio i televizija neprestano propagiraju.
Dragi gledaoci, informišite sebe i one oko sebe!
Uspostavite kontakte s istomišljenicima i otkrijte prilike koje postoje čak i u ovim vremenima!
Možete pronaći jednu opciju za umrežavanje pod prikazanim linkom.
Prijavite se i upoznajte istomišljenike u vašem području!