18. martā Vācijas Bundestāgs pieņēma nozīmīgu lēmumu.
Kopā ar grozījumiem Pamatlikumā tas pavēra ceļu daudzmiljardu aizdevumu paketei
aizsardzībai, infrastruktūrai un klimata aizsardzībai.
Tas atceļ tā saukto "parāda bremzi" militārajiem un klimata jautājumiem..
CDU kandidāts uz kanclera amatu Frīdrihs Mercs tādējādi atcēla savu priekšvēlēšanu solījumu
tikai dažas dienas pēc CDU uzvaras vēlēšanās.
Līdz tam viņš sevi bija pasniedzis kā tā dēvēto parādu bremžu atbalstītāju.
Aizsardzības uzņēmumiem tagad ir pavēries brīvs ceļš uz masveida ražošanas paplašināšanu.
Tomēr ne tikai tur, bet arī tradicionālajos Vācijas tirdzniecības uzņēmumos tiek palielināta bruņojuma ražošana.
Tās ir brīvi kritušas kopš Vācijas ekonomikas mērķtiecīgas iznīcināšanas ar koronavīrusa pasākumiem,
klimata regulējumu, augstajām enerģijas cenām utt.
Daudzi uzņēmumu bankroti un no tiem izrietošais bezdarbs mudina uzņēmumus pāriet uz bruņojumu ražošanu.
Lūk, daži piemēri:
Nīderlandes bruņutehnikas ražotājs KNDS pārņem tradicionālo vagonu rūpnīcu Gērlicā.
Nākotnē šeit tiks ražotas kaujas tanku sastāvdaļas.
Rheinmetall vadītājs Armīns Pappergers (Armin Papperger) ir raksturojis VW rūpnīcu Osnabrikā kā
"labi piemērotu" aizsardzības aprīkojuma ražošanai.
VW vadītājs Olivers Blūms ir gatavs ražotnes atkārtotai atklāšanai.
Augšpfalcas Rūpniecības un tirdzniecības kameras un Nirnbergas metropoles reģiona aptauja liecina:
Aizvien biežāk aizsardzības nozarē vēlas ienākt uzņēmumi no automobiļu piegādes un metālapstrādes nozarēm.
Automobiļu un metālrūpniecības nozarēs civilais un militārais lietojums lielā mērā pārklājas, tāpat kā informācijas
un komunikācijas tehnoloģiju nozares uzņēmumu gadījumā.
Ieroču kompānijas gūst milzīgu atbalstu no valsts medijiem.
Piemēram, ZDF raidījumā Rheinmetall vadītājs Armīns Pappergers (Armin Papperger) slavē aizsardzības
rūpniecību kā "darbavietu mašīnu" un "ekonomikas glābēju".
Papperger citāts: "Tā patiešām ir darba mašīna, un mēs pieņemam, ka aptuveni 80 000 cilvēku ar to var nopelnīt iztiku."
Labāk nerunāt par to, cik daudz cilvēku iet bojā no kara laikā saražotajiem ieročiem.
Ekonomists Ulrihs Katers (Ulrich Kater) ZDF raidījumā saka: "Galu galā mums ir jāpatur prātā, ka pagājušajā gadā
Vācijas rūpniecībā tika zaudētas aptuveni 100 000 darbavietu."
"Lielāki izdevumi aizsardzībai varētu radīt kopumā 200 000 jaunu darbavietu.
Tas ir Nodarbinātības pētniecības institūta veiktās simulācijas rezultāts.
Īpaši tad, ja valdības tēriņi tiek finansēti ar parādu."
Nav ņemti vērā ekonomikas lejupslīdes patiesie cēloņi.
Nav jāmeklē labāki risinājumi nekā nāvējošu ieroču ražošana, kas vienmēr beigsies ar
vienkāršu cilvēku un viņu īpašumu iznīcināšanu.
Publiskajās debatēs tikpat kā netiek pieminēts augstais kara risks, kas rodas, izvēloties šo kursu.
2024. gada februārī politologs Ernsts Volfs skaidri pierādīja, ka kari nekad nenotiek
nejauši un ka tie tiek plānoti jau iepriekš:
Kari nekad nenotiek nejauši.
" Kari vienmēr tiek gatavoti ilgu, ilgu laiku.
Tas attiecas uz Pirmo pasaules karu, uz Otro pasaules karu, uz visiem kariem kopš tā laika.
Tie ir sagatavoti uz ilgu laiku.
Tāpēc arī tas ir milzīgs loģistikas darbs, kas tiek veikts.
Tātad karš nekad nenotiek tā, kā tas tiek pasniegts sabiedrībai, pēkšņi no vienas dienas uz otru.
Fonā vienmēr notiek kustība.
Un, piemēram, Ukrainas karā varēja jau nedēļām iepriekš zināt, ka karaspēks pārvietojas.
Viss tika sagatavots ļoti, ļoti rūpīgi.
Un, protams, tas viss ir arī milzīgs bizness.
Tāpēc šajā biznesā iesaistītās personas, protams, ir jāinformē savlaicīgi.
Tāpēc ieroču rūpniecība ir laikus jāinformē par to, ka drīz būs nepieciešams lielāks ieroču skaits nekā
iepriekš, jo šādā karā daudz ieroču ir ļoti ātri jāiznīcina.
Un, protams, mums ļoti ātri ir jāgādā vairāk.
Tātad šī ekonomikas pārveidošana no miera laika ekonomikas uz kara ekonomiku ir svarīga arī kara laikā.
Arī tas ir jāsagatavo vēlreiz.
Tāpēc fonā notiek dažādas lietas, kuras parasts iedzīvotājs nemaz nepamana.
Interesanti ir tas, ka mūsdienās un arī pagātnē kari nav izcīnīti, lai uzvarētu.
Karš drīzāk ir tikai ieroču rūpniecības veicināšana.
Aizsardzības rūpniecība tagad ir pilnībā IT nozares un lielo finanšu grupu rokās.
Un šobrīd tām ir problēmas, jo tās negūst pietiekamu peļņu.
Un tagad viņi gūst peļņu no kariem."
Kā panākt, lai cilvēki atkal un atkal būtu gatavi doties karā.
"Valdības cilvēkiem izliekas, ka mēs esam pret otru valdību.
Tad ienaidnieks tiek vienkārši izveidots.
Tātad Ukrainas gadījumā tas pēkšņi bija: lielais diktators Putins!
Ukraina izskatās kā Dāvids pret Goliātu Krieviju.
Un normāli cilvēki, protams, vienmēr apvienojas ar Dāvidu un uzreiz nostājas pret Goliātu.
Amerikas valdība pašlaik rīkojas tā, it kā tā būtu Ķīnas valdības lielais pretinieks.
Patiesībā lielie ASV IT uzņēmumi sadarbojas ar lielajiem Ķīnas IT uzņēmumiem.
Būtībā fonā vienmēr tiek veicināta kāda ekonomika vai alianse.
Un cilvēki, vienkāršie cilvēki uz ielas, vienkārši tiek iepazīstināti ar vienas valsts cīņas tēlu pret citu valsti.
Jo tas ir vienīgais veids, kā ideoloģiski pamudināt cilvēkus patiešām piedalīties šajos karos
un, piemēram, sūtīt kaujās savus dēlus un meitas.
Dažus mēnešus pēc viņa izteikumiem mēs redzam, cik Ernsts Volfs ir taisnība.
Pat Merca vēlētāju maldināšana ir tīrs aprēķins.
Vēlēšanu kampaņas laikā jau tika uzskatīts, ka pēc vēlēšanām tiks īstenots daudzmiljardu parādu pakete,
kas galvenokārt būs par labu aizsardzības nozarei.
Gan CDU politiķis Roderihs Kīsveiters (Roderich Kiesewetter), gan Zaļo un Zemnieku savienības pārstāvis Antons Hofreiters (Anton
Hofreiter) ir publiski paziņojuši, ka parādu bremzēšana un kaulēšanās starp CDU un Zaļo un Zemnieku savienību ir tikai
priekšvēlēšanu kampaņas manevri un ka jau novembrī tiek gatavoti plāni, kā iegrūst Federatīvo Republiku milzu parādu purvā!
Bailēs no vēlēšanu izgāšanās austrumos, iedzīvotāju bailēs no kara eskalācijas un konkurences no AfD un BSW , tika pieņemts
apzināts lēmums pirms vēlēšanām melot par miljardiem bruņošanās!
Pārliecinieties pats:
tika uzskatīts, ka mēs kā parādu bremzes sargātāji nevēlamies radīt iespaidu, ka mēs uzņemamies vairāk naudas.
Es to saprotu.
Vai tas ir tas, kas jums tika teikts, ka ar parādiem nav jārēķinās?
Bija pilnīgi skaidrs, ka austrumos, konkurējot ar BSW un AfD un baidoties, ka karš varētu izplesties,
viņiem nepietika drosmes pateikt to iedzīvotājiem:
Uzmanību, mums ir jātērē vairāk naudas, citādi karš izplatīsies.
Un tad jūs zināt, ko es domāju.
Par to Eiropas Savienība acīmredzot jau rudenī runāja ļoti mazās darba grupās un nelielās aprindās. Tieši par to.
Bet viņi iepriekš nepiekrita to darīt, jā.
Jau pirms dažām nedēļām bija skaidrs, ka, ja CDU/CSU nonāks valdībā, tā atlabos parāda bremzes.
Viņi to vienmēr atzina privāti.
Viņi tikai vienmēr teica, ka nekad to publiski neteiks, jo tas varētu kaitēt viņu vēlēšanu kampaņai.
Esmu runājis ar virkni Savienības darbinieku.
Secinājums: Politiķi grauj vēlētāju intereses, acīmredzami atbalstot ieroču kompāniju un lielo banku intereses!
Ir noteikts kurss bruņošanai un aizņemšanās no lielākajām bankām, piemēram, Goldman Sachs.
Iedzīvotājiem ir jāuzņemas milzu parādu slogs.
Viņu reālie aktīvi nonāk augstākajā finanšu sektorā, lai atmaksātu parādus.
Tādas augsta līmeņa finanšu organizācijas kā BlackRock un Goldman Sachs savus cilvēkus,
piemēram, Frīdrihu Mercu, izvirza politikā.
Kla.TV dokumentālā filma "Im Filz der Waffenlobby" parāda šīs saiknes starp politiku un ieroču lobiju.
Tomēr tas ir tikai ekonomiskais aspekts.
Karš Eiropā būs neizbēgamas sekas, ja cilvēki tagad neteiks NĒ "darbavietu mašīnai" un
"ekonomikas glābējam", kas ir ieroču rūpniecība.
Ir vajadzīga drosme, lai iebilstu pret bezkaunīgo kara kurinātāju kara plāniem un neļautu sev maksāt par to, ka rok sev kapu.
Ir arī citi cēloņi un risinājumi, nevis tie, kurus pastāvīgi propagandē radio un televīzija.
Dārgie skatītāji, informējiet sevi un apkārtējos!
Sazinieties ar līdzīgi domājošiem cilvēkiem un atklājiet iespējas, kas pieejamas arī šajā laikā!
Zem norādītās saites atradīsiet tīkla opciju.
Sazinieties un satieciet domubiedrus savā reģionā!