Visi, kurie turite mokyklinio amžiaus vaikų ar anūkų, tai žino:
Pamokos nuolat atšaukiamos, vaikai anksčiau išeina iš mokyklos arba turi pavaduojančias pamokas.
To priežastis - visoje šalyje labai trūksta mokytojų.
Tai reiškia, kad daugelis vaikų gauna per mažai pamokų, kad įsisavintų numatytą dalyką.
Šiame kontekste 2024 m. lapkričio 13 d. laikraščio "Frankfurter Rundschau" antraštė verčia suklusti ir atkreipti dėmesį:
"Heseno mokyklose jau galima lankyti skiepijimo pamokas"!
Tai nėra gerai pažįstama biologijos pamoka apie skiepus.
Veikiau kalbama apie papildomą išsamią mokomąją medžiagą, kurią valstybės vyriausybė
parengė infekcinių ligų ir imunizacijos tema.
Tai turėtų padėti jauniems žmonėms patiems priimti "sąmoningą" sprendimą dėl skiepų.
Sveikatos apsaugos ministrė Diana Stolz paaiškina:
"Mokytojus su vaikais ir jaunuoliais sieja ypatingas pasitikėjimas, o dėl jų ilgametės patirties ir
didaktinių žinių net ir sudėtingus dalykus jie sugeba perteikti suprantamai ir pagal amžių."
Apibendrinant tai reiškia, kad mokytojai turėtų skirti papildomo laiko pasiruošimui ir mokymui bei pasinaudoti savo
ypatingu pasitikėjimu su mokiniais, kad jie būtų paskiepyti.
Kaip tokiomis sąlygomis galima priimti "sąmoningą sprendimą"?
Mokiniams rodomas tik tariamai teigiamas skiepų poveikis.
Tačiau visi žino, kad sąmoningą sprendimą galima priimti tik tada, kai kruopščiai pasveriate visus privalumus ir trūkumus.
Kodėl nenagrinėjami šie aspektai?
Pradėkime nuo labai giriamo ir dažnai minimo didelio vakcinų saugumo.
Svarbiausias JAV mokslininkas, daktaras Stanley Plotkinas ir jo mokiniai tik neseniai pripažino, kad vakcinos, kurias
ilgą laiką kritikavo skiepų kritikai, beveik nebuvo ištirtos.
Ilgus dešimtmečius tvirtinusi, kad vakcinų saugumas buvo nuodugniai ir intensyviai ištirtas,
Plotkino mokykla dabar kapituliavo: Taip nėra!
"Dauguma vakcinų nebuvo pakankamai ištirtos nei prieš, nei po jų patvirtinimo", - teigia Plotkinas ir jo studentai.
Apie tai rašoma straipsnyje "Mokslo finansavimas dėl vakcinų saugumo po patvirtinimo",
paskelbtame žurnale "New England Journal of Medicine".
Mokslo ir politikos tinklaraštyje "tkp" tai išsamiai paaiškinta straipsnyje.
Jie rašo: Plotkino mokykla pripažino, kad "vakcinos nėra tinkamai ištirtos - nei prieš išduodant licenciją, nei po jos išdavimo.
Pavyzdžiui, jie pripažino, kad klinikinių tyrimų, atliekamų prieš išduodant leidimą, imčių dydis ir stebėjimo
trukmė yra riboti, o saugos tyrimams po leidimo išdavimo neskiriamas joks finansavimas."
Dėl šios priežasties taip pat neįmanoma užfiksuoti, ar po skiepų pasireiškė koks nors šalutinis poveikis.
Visuomenei teigiama, kad skiepijimas turi nedidelį šalutinį poveikį arba jo išvis neturi.
Tačiau realybė kitokia, jei pažvelgtume į skiepus nuo gimdos kaklelio vėžio ŽPV, kurie yra ypač populiarūs tarp
jaunimo ir pastaruoju metu aktyviai propaguojami mokyklose.
Keletas tyrimų aiškiai parodė, kad skiepai sukelia rimtą šalutinį poveikį, pavyzdžiui, autoimunines ligas.
Be to, "Merck" atlikto tyrimo dalyviai mirė 2-5 kartus dažniau, nei įprasta šioje amžiaus grupėje pagal mirtingumą.
Be to, pradėjus skiepyti, gimdos kaklelio vėžio atvejų ne sumažėjo, o padaugėjo.
Be to, tolesni tyrimai aiškiai parodė, kad ir kiti skiepai turi daugybę kitų šalutinių poveikių.
Tai staigios kūdikių mirties sindromas, neurologiniai raidos sutrikimai, alergijos,
autoimuninės ligos, padidėjęs jautrumas infekcijoms ir kt.
Išsamesnių paaiškinimų rasite Kla.TV programose, kurios nurodytos titruose.
Paskaitoje "Kiek veiksmingi skiepai?" bendrosios praktikos gydytojas ir diplomuotas fizikas Andreas
Diemeris taip pat paaiškina, kad kiekvienas galėtų suprasti, ką reiškia vakcinų saugumo tyrimai.
Toliau pateikiama trumpa svarbiausių punktų santrauka.
- Vakcinų saugumo tyrimų nėra.
- Tikrų placebo tyrimų neatliekama.
- Taigi nėra lyginamųjų grupių, kuriose būtų aišku, ar skiepytiems ir neskiepytiems
žmonėms pasireiškia šalutinis poveikis ir koks.
- Nėra moksliškai teisingų tyrimų apie skiepų veiksmingumą.
Visus atliktus tyrimus atliko pats gamintojas.
Tai natūraliai lemia, kad tyrimai nukreipiami tam tikra linkme.
Visų pirma gamintojas nori, kad jo produktas būtų parduotas, todėl tyrimą ir vertinimą atlieka atsižvelgdamas į norimą rezultatą.
- Tyrimų dalyviai dažnai yra sveiki suaugę vyrai, kurie neatspindi populiacijos skerspjūvio.
- Be to, paprastai yra per mažai tiriamųjų, o tyrimo laikotarpis per trumpas, kad būtų galima
susidaryti vaizdą apie bet kokį šalutinį poveikį.
- Tyrime taip pat nenagrinėjama, ar paskiepyti žmonės serga rečiau, ne taip sunkiai ar miršta rečiau nei neskiepyti.
- Matuojamas tik antikūnų kiekis kraujyje.
Ši vertė nustatoma savavališkai.
Jei ši vertė nustatoma kraujyje, teigiama, kad skiepijimas yra veiksmingas.
- Be to, nėra nepriklausomų įstaigų ar institucijų, kurios galėtų analizuoti rezultatus.
Paul Ehrlich institutas ir RKI, kurie turėtų analizuoti šių tyrimų rezultatus, šioje srityje nesugeba to padaryti.
Jiems įtaką daro ir iš dalies finansuoja gamintojai.
STIKO taip pat glaudžiai susijęs su pramone. 17 STIKO narių dirba vakcinacijos pramonėje.
Tai būtų tas pats, kas liepti abiturientams vertinti savo pačių A lygio egzaminus. Rezultatas nebus neutralus.
Teiginys: "Nuo tada, kai buvo paskiepyta daugiau žmonių, minėtų ligų sumažėjo" yra neteisingas.
Taip yra todėl, kad dar prieš pradedant visuotinai skiepyti tam tikrais skiepais, ligos atvejų mažėjo.
Tai daugiausia lėmė pagerėjusios gyvenimo sąlygos, pavyzdžiui, higiena ir mityba.
Taip pat yra tyrimų, kurie rodo priešingai.
Pavyzdžiui, kai kuriais vadinamųjų epideminių protrūkių atvejais dauguma užsikrėtusiųjų buvo paskiepyti.
Nė vienas iš šių aspektų nėra aptariamas mokymo medžiagoje.
Užuot mokęsi visapusiškai ir subalansuotai, mokiniai gauna vienpusišką ir iš anksto filtruotą informaciją.
Viskas, kas netelpa į bendrą pasakojimą, šiuo atveju - į "skiepų pasakojimą", paprasčiausiai praleidžiama.
Vėlgi akivaizdu, kad mūsų vaikai mokykloje patiria didelę ideologinę įtaką.
Kas slypi už šios masinės skiepijimo kampanijos, kuri mokyklose vykdoma nepaisant didelio mokytojų trūkumo?
Gyventojų noras skiepytis apskritai mažėja.
Ar tai reikėtų atkurti pasitelkiant jaunimą?
Skiepai taip pat yra milijardinis farmacijos pramonės verslas.
Kadangi gydytojai atlieka skiepus, jie taip pat yra šio verslo dalis.
Dr. Paulas Thomas, Dartmuto pediatras, šią dilemą aptarė interviu su Polly Tommey 2024 m. balandžio 16 d.,
dalyvaudamas Vaikų sveikatos apsaugos organizacijos "Vax-Unvax: The People's Study" kelionėje autobusu.
Jis išsamiai paaiškina, kaip pediatrai turi dirbti, kad - tiesiogine prasme - "išliktų versle".
Vaikų praktika labai priklauso nuo skiepijimo.
Jei gydytojas to atsisako, jis praranda didžiąją dalį savo pajamų.
Gydytojas uždirba pinigus už kiekvieną atliktą skiepą.
Štai trumpas pavyzdys iš daktaro Thomaso praktikos.
"Tarkime, dviejų mėnesių sveiko kūdikio apsilankymui skirta viena DPT vakcina - tai trys vakcinos, trys antigenai", -
paaiškino jis, ir dar "HiB , pneumokokinė, hepatito B, poliomielito, rotavirusinė vakcina - tai apie 240 dolerių".
Taip pat yra kokybės priemokos, susijusios su skiepijimo lygiu.
Draudimo bendrovės siūlo pediatrams premijas, jei jie pasiekia tam tikrus skiepijimo rodiklius.
Paprastai 80 % pacientų yra visiškai imunizuoti iki dvejų metų amžiaus.
Thomas aiškiai pasisako šiuo klausimu: "Tai reiškia, kad pediatrijos praktika negali išgyventi,
jei ji neatlieka daugumos, jei ne visų, skiepijimų.
Manau, kad tai paaiškina, kodėl gydytojai nenori susitaikyti su tuo, kad šios vakcinos daro daug žalos."
Medicinos istorikas ir rašytojas daktaras Gerdas Reutheris (Gerd Reuther) turi dar toli siekiančių paaiškinimų, kodėl
skiepai taip aktyviai reklamuojami ir vis dažniau skiepijami.
Cituojame interviu, duotą "Report 24":
"Nepaisant visko, pelno interesai neatitinka šios darbotvarkės, kuri lėmė daugelio lėtinių ligų atsiradimą"
Įžvalgiai analizuodamas ir moksliškai gilindamasis, jis atskleidžia sąsajas, kurios toli peržengia
medicininio diskurso ribas. Visą interviu žiūrėkite čia.