Donalds Tramps ir izvirzījies par nākamo ASV prezidentu, lai uzvarētu, kā viņš to dēvē,
korumpēto establišmentu un izskaustu "dziļo valsti".
Kas ir "dziļā valsts" un kas to veido?
Citiem vārdiem sakot, kas pārvalda ASV?
Uz šo jautājumu var atbildēt tikai zinot, kas ir veidojis politisko iekārtu kopš ASV valsts dibināšanas.
Kas un kas ir "dziļā valsts"?
Termins "dziļā valsts" ir politisks modes vārds, ko izmanto, lai aprakstītu nelikumīgas varas struktūras valstī.
Slēptā vara īsteno savus mērķus bez tiesu varas kontroles.
Saistībā ar terminu "dziļā valsts" bieži tiek runāts par slepenām sabiedrībām, neredzamiem vadoņiem vai ēnu
valdību, kas darbojas slepeni, no aizmugures, bez iedzīvotāju ziņas un tādējādi arī bez kontroles.
Vai šāda ēnu valdība ASV vispār pastāv?
Vai ASV ir dziļā valsts?
1. ASV dibinātāji
Kā 2024. gadā izdotajā darbā "Der Krieg der Freimaurer gegen Thron und Altar" atklāj pazīstamais vācu
vēsturnieks Dr. Mihaels Hesemanns, Amerikas Savienotās Valstis dibināja slepenas biedrības.
Pirms ASV valsts dibināšanas notika Amerikas revolūcija.
Šīs sacelšanās galvenās figūras bija masoni Samuels Adamss un Džons Henkoks, kā arī
Masačūsetsas Lielās ložas lielmeistars Pols Revere.
1776. gada 4. jūlijā 13 koloniju delegāti beidzot pieņēma ASV Neatkarības deklarāciju un tādējādi izveidoja ASV.
Brīvmūrnieku lielmeistars Bendžamins Franklins no 1706. līdz 1790. gadam bija komitejas loceklis, kas izstrādāja jaundibināto
Amerikas Savienoto Valstu Neatkarības deklarācijas projektu.
Pirmā projekta izstrādi komiteja pasūtīja brīvmūrniekam Tomasam Džefersonam no 1743. līdz 1826. gadam.
No 56 Neatkarības deklarācijas parakstītājiem 53 bija masoni.
Kad 1787. gadā tika pieņemta ASV Konstitūcija, 19 no 39 parakstītājiem bija brīvmūrnieki.
Pirmais ASV prezidents Džordžs Vašingtons no 1732. līdz 1799. gadam arī bija brīvmūrnieks.
Savā pilnvaru laikā viņš bija pat Aleksandrijas ložas krēsla meistars.
Inaugurācijas laikā viņš deva zvērestu uz Ņujorkas Svētā Jāņa ložas masonu Bībeles.
2. simboliska pilsētplānošana
1791. gadā masonam Pjēram Šarlam L'Enfantam tika uzdots plānot jauno federālo galvaspilsētu Vašingtonu.
Viņa pilsētplānošanas projekts bija caurvīts ar masonu simboliku, un tas tika rūpīgi īstenots turpmākajās desmitgadēs.
Tālmēri, kompass, visredzīgā acs un pentagramma.
Pieckara zvaigzne ar uz leju vērstu smaili, kā tas ir ierasts sātanismā, ir atpazīstama ar apmācītu aci.
Būtu grūti skaidrāk nekā šajā pilsētas kartē noteikt, kas valda Vašingtonā un kas veido dziļo valsti,
kas patiesībā pārvalda ASV aiz prezidenta fasādes.
1793. gada 18. septembrī saskaņā ar masonu rituālu tika ielikts pamatakmens Kapitolija ēkai Vašingtonā, kur atrodas ASV Kongress.
Džordžs Vašingtons valkāja mūrnieka priekšautu.
Vēlākais ASV prezidents un brīvmūrnieks Tomass Džefersons Kapitoliju raksturoja kā
pirmo tautas suverenitātei veltīto templi.
Vašingtonas pieminekļa celtniecība Baltā nama tiešā tuvumā sākās 1848. gadā.
Šī monumentālā obeliska pamatakmeni ziedoja masonu loža.
Obelisks ir svarīgs simbols masonismā.
Vašingtonas piemineklis atrodas Vašingtonas pieminekļa pakājē.
1 dolāra banknotē arī skaidri norādīts, kas veido ASV "dziļo valsti".
Uz 1 dolāra banknotes reversa ir attēlota Providences acs virs nepabeigtas piramīdas.
Patiesībā tā sauktā Providences acs joprojām ir centrālais simbols masonu ložās.
Starp citu, 1935. gadā prezidenta Franklina D. Rūzvelta vadībā 1 dolāra banknotei tika pievienota
piramīda. Rūzvelts uz 1 dolāra banknotes uzlika piramīdu.
Rūzvelts bija ļoti aktīvs brīvmūrnieku biedrs, un viņa prezidentūras laikā Baltajā
namā viesojās daudzas masonu delegācijas.
Romas skaitlis uz nepabeigtās piramīdas apakšējā pakāpiena uz 1 dolāra banknotes apzīmē 1776. gadu.
Tomēr tas nav ASV Neatkarības deklarācijas pasludināšanas gads, bet gan masonu Iluminātu ordeņa dibināšanas
gads, ko 1776. gadā Ingolštatē dibināja Adams Veišaupts.
Slepenās biedrības simbols ir Minervas pūce.
Interesanti, ka 1 dolāra banknotes priekšpuses labajā stūrī aiz skaitļa 1 ir redzama maza balta pūce.
Nekur masonu slepenās biedrības neizplatījās tik strauji kā ASV.
Pirmajā gadsimta ceturksnī pēc Džordža Vašingtona nāves biedru skaits pieauga no 25 000 līdz 80 000.
Tolaik tie bija 10% pieaugušo balto vīriešu.
100 gadus vēlāk, 1930. gadā, Amerikas Savienotajās Valstīs jau bija 16 515 ložas.
Šajā laikā tika pabeigts Džordža Vašingtona masonu nacionālais memoriāls Virdžīnijā.
Tas ir monumentāls masonu templis un Amerikas brīvmūrniecības piemineklis, kas redzams no tālienes.
Mūsdienās aptuveni 2 miljoni ASV iedzīvotāju ir slepenu masonu biedrību biedri.
3. ASV prezidentūra
Zeitschrift für Politik ir Minhenes Valsts politikas skolas akadēmiskais žurnāls.
1943. gadā viņa publicēja fragmentus no brošūras "Ziemeļamerikas brīvmūrniecība", kas
patiesībā bija paredzēta tikai brīvmūrniekiem.
Tas skaidri parāda, ka no pirmā ASV prezidenta Džordža Vašingtona iecelšanas amatā 1789. gadā līdz 1933. gadam gandrīz
katrs ASV prezidents bija kādas slepenas biedrības biedrs.
Līdzās Džordžam Vašingtonam to vidū bija arī Tomass Džefersons, Endrū Džeksons, Abrahams Linkolns,
Teodors Rūzvelts, Viljams Hovards Tafts un Vudro Vilsons.
Arī viņu politiskajās administrācijās bija daudz masonu.
No 31 ASV prezidenta šajā laika posmā tikai divi nebija masoni.
Tomēr viņi guva slepeno biedrību atbalstu.
Kā Kla.TV atklāja augsti novērtētajā dokumentālajā filmā "Assassination of John F. Kennedy - The men behind the plot
uncovered", visi nākamie ASV prezidenti līdz pat 2017. gadam bija masoni, tikai ar
trim izņēmumiem - piemēram, Džons F. Kenedijs.
Starp tiem Franklins D. Rūzvelts, Ričards Niksons, Džeralds Fords, Džordžs Bušs vecākais, Bils
Klintons, Džordžs Bušs vecākais un Baraks Obama.
4 Vai aiz ASV prezidentiem stāv ēnu valdība?
1921. gadā masonu slepenās biedrības izveidoja stratēģiskās kontroles centru - Ārējo attiecību padomi jeb saīsināti CFA.
Ārpasaulei tā tika pasludināta par ideju laboratoriju, bet no tā brīža tai bija jādarbojas kā ēnu valdībai ASV.
Biedrību Ņujorkā nodibināja augsta ranga brīvmūrnieks Edvards Mendels Hauss sadarbībā ar
brīvmūrniekiem Paulu Varburgu un Otto Hermani Kanu.
Citi nozīmīgākie dibinātāji bija arī augsta līmeņa brīvmūrnieki Džons D. Rokfellers juniors, Alfrēds Milners un Lionels Kērtiss.
Arī rakstniekam Valteram Lipmanam (Walter Lippmann) bija būtiska loma tās veidošanā.
Viņš sadarbojās ar masonu Džonu D. Rokfelleru junioru.
CFR pirmais prezidents Džons Deiviss (John W. Davis) strādāja Rokfelleru ģimenē un bija arī brīvmūrnieks.
Naudu CFR dibināšanai piešķīra masonu augstās finanses no masoniem J.P. Morgana, Džona D.
Rokfellera, Bernarda Baruka, Pola Varburga un Jēkaba Šifa.
Kad 1945. gadā CFR pārcēlās uz Harolda Prata māju Ņujorkā, kas ir pašreizējā galvenā
mītne, Rokfellers ziedoja naudu tās uzturēšanai.
Kopš tās dibināšanas CFR ir ievērojami finansējusi masonu Rokfelleru ģimene.
Starp pazīstamākajiem globālajiem stratēģiem un CFR valdes locekļiem ir augsta ranga masoni Henrijs Kisindžers,
Deivids Rokfellers, Zbigņevs Bžezinskis, Ellens V. Dalzs, Džons Makklejs, Lerijs Finks un globālais stratēģis Džordžs Soross.
Nekur CFR vara un ietekme nav labāk ilustrēta kā ASV valdības piemērā.
Džons Džejs Makklejs (John Jay McCloy), bijušais CFR priekšsēdētājs un augsta ranga masons, reiz izteicās šādi:
"Ikreiz, kad mums Vašingtonā vajadzēja cilvēku, mēs vienkārši šķirstījām Padomes biedru sarakstu un zvanījām uz Ņujorku.".
Kopš CFA dibināšanas 1921. gadā visi ASV prezidenti ir bijuši tās ietekmē.
CFA joprojām nav nozīmes, vai viņi pieder pie demokrātiem vai republikāņiem.
Kopš dibināšanas CFA ir bijis arī daudzu ASV prezidentu padomnieks.
Šeit ir tikai daži piemēri, kā CFA stratēģi ietekmē ASV prezidentus.
CFR stratēģis Henrijs Kisindžers kopā ar Džimiju Kārteru, Džordžu Vokeru Bušu un Baraku Obamu.
CFR stratēģis Deivids Rokfellers ar Džordžu Volkeru Bušu un Ronaldu Reiganu.
CFR stratēģis Zbigņevs Bžezinskis kā Džimija Kārtera padomnieks drošības jautājumos un Lindona B. Džonsona padomnieks.
CFR stratēģis Roberts E. Rubins (Robert E. Rubin) kā finanšu padomnieks Bila Klintona laikā un Baraka Obamas laikā.
Lai izveidotu šo masonu ēnu valdību ārpus ASV robežām, no CFR tika nodibināta Bilderberga grupa,
Trilaterālā komisija un Eiropas Ārlietu padome.
Līdzatbildība un līdzizplatīšana noteikti ir daļa no lielākā pašreizējā risinājuma, kad runa ir par ASV un katras
pasaules valsts atbrīvošanu no šīs dziļās valsts darbības.
Lūdzu, izplatiet šo svarīgo saturu pēc iespējas plašāk. Liels paldies!