Na začátku pandemie korony se v novinách objevilo mnoho článků, které litovaly, že neexistuje
vhodná vakcína, a zároveň doufaly v její rychlý vývoj.
Ačkoli je korona v podstatě formou chřipky s již dobře známými koronaviry, použití
přírodních prostředků bylo od počátku ignorováno.
O antivirových, imunitu posilujících a protizánětlivých účincích Echinacea purpurea, Artemisia
annua, Pelargonium a Cistus incanus se nic nedočtete.
Všechny tyto rostliny se v lidovém léčitelství k těmto účelům používají již po staletí.
Některé rostliny jsou všestranné a je nepochopitelné, že nemají místo v konvenční medicíně.
The rockrose, latinsky Cistus incanus
Cistus, který roste ve Středomoří, je velmi všestranný.
Čaj nebo odvar z rostliny má detoxikační, antialergické, antibakteriální a antivirové účinky.
Antioxidační účinek je vyšší než u vitaminů C a E.
Podle uvedených vlastností odvar z cistu váže kadmium a rtuť a je účinný také proti
neurodermatitidě místo kortizonu nebo antibiotických mastí.
Čaj pomáhá proti zánětům v oblasti úst a krku, ve střevech proti průjmům a proti kvasinkové plísni Candida albicans.
Studie provedené v Institutu Friedricha Loefflera, na Charité v Berlíně a na univerzitě v Münsteru ukázaly v pokusech na myších,
že myši, které inhalovaly výtažek z cistu před infikováním chřipkovými bakteriemi, zůstaly
zdravé, zatímco jiné vážně onemocněly nebo zemřely.
Úspěšné byly i pokusy s lidmi.
Univerzita v Lübecku zveřejnila 1. června 2021 práci, která prokazuje téměř úplné snížení míry infekce virem SARS-CoV-2.
Při užívání čaje nebo odvaru v zásadě nevzniká žádná rezistence a nevyskytují se žádné vedlejší účinky.
Jak je možné, že se v dnešní době vrací trend k přírodním produktům, ale stále se
používají téměř výhradně chemicky vyráběné produkty?
Kla.TV se tomu podrobně věnovala v pořadu "Skryté propasti výzkumu rakoviny".
Zde jsou nejdůležitější aspekty dokumentace.
Americká rodina Rockefellerů, která je podle mainstreamových médií považována za filantropy, ovládala
kolem roku 1880 90 % celého amerického trhu s ropou.
Kolem roku 1900 vědci objevili výrobu chemických látek ze surové ropy a začali syntetizovat účinné látky na rostlinné bázi.
Ty by mohly být patentovány a komercializovány s vysokým ziskem. Rockefeller proto zamýšlel
vytvořit odbytový trh pro chemické lékařské výrobky.
V cestě mu však stála obliba přírodních a bylinných léků ze strany Američanů.
Proto se americké lékařské studium vydalo cestou, kterou Rockefeller chtěl - s
dalekosáhlými důsledky pro vzdělávání lékařů:
Všechny školy, které nevyučovaly "farmaceutickou", tj. "vědeckou medicínu", přišly o licenci a veškerou finanční podporu.
Zbývající lékařské fakulty ztratily svou nezávislost.
Američané vymysleli slogan "Pilulka na každou nemoc". Léky přírodního původu byly hanobeny.
Celá věc se v Evropě opakovala již v roce 1937 - se stejnými důsledky.
Rockefellerové investovali celkem 100 milionů dolarů do "General Education Board", aby ukončili studium přírodní
medicíny na amerických lékařských fakultách a trvale povolili pro studium a nemocnice pouze farmaceutické léky.
Tím vytvořili obrovský odbytový trh pro chemické lékařské výrobky.
Zároveň ovlivnili vědecký výzkum založením vlivných univerzit, významné výzkumné nemocnice a elitní lékařské fakulty.
Následující text ukazuje, jak masivní vliv na tehdejší medicínu prostřednictvím zrušení přírodních léků má
dodnes závažné důsledky pro naturopatickou medicínu!
To souvisí také s nařízením o nových potravinách, které bylo v EU zavedeno v roce 1997 a ve Švýcarsku v roce 2017.
Co upravuje nařízení o nových potravinách?
Toto nařízení proti genovému inženýrství bylo původně zavedeno proto, aby se zabránilo uvádění nových potravin, tj.
geneticky modifikovaného ovoce a zeleniny, na trh bez povolení.
Do této první kategorie dnes patří také například bílkovinné extrakty z hmyzu nebo potraviny,
které byly vyrobeny novým, neobvyklým postupem.
Pro zajištění bezpečnosti potravin je u těchto potravin vyžadován složitý schvalovací postup.
Existuje však druhá kategorie potravin, které spadají pod nařízení o nových potravinách: nové tradiční potraviny.
Jedná se o potraviny, které do roku 1997 nebyly v EU ve větší míře komerčně využívány k lidské spotřebě, ale
na jiných kontinentech jsou v nabídce již dlouho, např. semínka chia, plody baobabu a physalis.
Přestože tyto nové tradiční potraviny využívají zjednodušený postup povolování, jedná se o čisté obtěžování.
Jen si to představte: Naše brambory a bazalka vypěstované v Evropě by dnes již nebyly
povoleny, pokud by se posuzovaly podle těchto směrnic.
Jaké jsou dopady tohoto vývoje ve Švýcarsku?
Abyste se jako diváci dozvěděli, jak tato opatření fungují v praxi, položila televize Kla.TV několik otázek Fabianu
Lötschovi, jednateli společnosti Kräuter Lötsch - Lötsch GmbH:
Pane Lötschi, jste jednatelem společnosti Kräuter Lötsch - Lötsch GmbH. Prodáváte bylinné
produkty v Rakousku a již několik let také ve Švýcarsku.
Chápeme, že jste se již setkali s následky ze strany švýcarských úřadů. Můžete nám o tom říci více?
Ano, v současné době je to jako na horské dráze.
Ještě před několika lety bylo Švýcarsko a Swissmedic v potravinářském sektoru zodpovědné za kopřivový čaj,
čaj z přesličky a další věci, které se dříve ve Švýcarsku nesměly prodávat v obchodech s biopotravinami.
Pak Švýcarsko přijalo zákon o nových potravinách, nebo ho alespoň přijalo. K tomu, co to přesně je, se dostaneme později.
A to byl pro nás zpočátku velmi praktický příběh, protože samozřejmě bylo volně k dispozici mnohem více bylin.
Nyní se však začínáme setkávat s novými předpisy a novými pravidly každý rok.
Například květy přesličky rolní a jetele červeného nejsou od loňského roku povoleny jako
potravina. Nyní musí být deklarovány jako doplňky stravy.
To samozřejmě velmi, velmi ztěžuje práci úřadům i výrobcům, protože zákony se neustále mění.
V zásadě to celé vypadá takto: Před dvěma lety byla přeslička ještě potravinou.
Pak přijde nějaká farmaceutická firma nebo lobbista a řekne, že přeslička má farmaceutické vlastnosti.
Pak byste museli dokázat pravý opak, že tomu tak není.
Jen je poměrně těžké to říct, protože každý ví, že kopřivy jsou zdravé, ale to se nedá říct, to by se
muselo dokázat, což je v současné době trochu obtížné.
Ve Švýcarsku jsme měli dva roky velké problémy s úřady, což není tak snadné pochopit. Máme
velmi rozsáhlý sortiment s více než 200 výrobky.
O tom se nediskutovalo pouze na kantonální úrovni. Dostali jsme se až na federální úroveň.
O tomto případu se ve Švýcarsku vedou vášnivé debaty. Každý kantonální lékárník mě zná jménem.
A ano, jak jsem již řekl, i pro úřady je obtížné pochopit, jak přesně tento zákon o nových potravinách
funguje. A právě proto byl posunut na další úroveň.
Jinými slovy, právní požadavky se rok od roku mění. Jaký je vývoj v EU?
Ano, v EU je to o něco jednodušší než ve Švýcarsku.
Říkám, že nyní máme v EU zákon o nových potravinách a musíme ho důsledně a přísně dodržovat.
Ve Švýcarsku je situace trochu jiná. Musím sledovat zákon o nových potravinách a katalog nových potravin.
Potřebuji seznam čajů od Německého čajového svazu, který má hodnost a jméno, pak potřebuji seznam od
spolkové vlády a pak se vše musí synchronizovat. Jak jsem řekl, i v EU je to docela složitý příběh.
Pokud chce výrobce uvést výrobek na trh - vezmu si přesličku domácí nebo květy červeného jetele -, připravím se
na to, že výrobek připravím pro trh a uvedu ho na trh.
A po roce se řekne: počkejte, takhle už to nefunguje, má to zdravé vlastnosti nebo by to snad mohlo být zdravé.
V důsledku toho jsou nyní různé byliny jedna po druhé prakticky rušeny nebo jsou jim kladeny překážky, takže
již nemohou být prodávány jako 100% přírodní produkt.
To znamená, že kdybych chtěl nyní uvést na trh výrobek z přesličky, musel bych z ní vyrobit doplněk stravy.
To znamená přidání významného množství železa, křemíku, vitaminu C nebo jiných látek.
Jinými slovy, upravuji tento 100% přírodní produkt tak, abych z něj mohl vyrobit doplněk stravy, který zároveň splňuje zadání.
Jak jsem řekl, není vždy tak snadné vše sladit. Ale vždycky musíte zůstat na nohou.
To zní jako další a další omezení pro vás. Kdo má podle vás zájem na stále větším omezování naturopatie a homeopatie?
Mohl bys jet daleko, po celém světě, ale já zatím zůstanu v EU.
Tak to začalo v roce 2017, kdy se Německá lékařská asociace skutečně rozhodla skoncovat s
naturopatií a homeopatií. Ale to je jen špička ledovce.
Příroda je pravděpodobně příliš zdravá. Bylinky nelze patentovat, nelze na nich vydělávat. Pak na ně
uvalíte určitá omezení, abyste je už nemohli prodávat.
Ve farmaceutickém průmyslu se do léku vždy přidává jedna nebo dvě chemické látky.
V přírodě se přirozeně vyskytuje velké množství hlavních účinných látek, vedlejších účinných látek a sekundárních
rostlinných látek v přípravku, které, jak jsem již řekl, nelze patentovat. S jednou výjimkou, ke které se vrátíme později.
Vzrušující, to nás přivádí k otázce, zda existují nějaké výrobky, které již nejsou v současné době ve
Švýcarsku dostupné a které již nemůžete prodávat?
Ano, v současné době skutečně existují omezení. Cistus je jedním z takových výrobků.
Ten si nyní někdo nechal patentovat, tj. prohlásil ho za čistý. Cistus je povolen k
použití pro lidi pouze na jednom řeckém ostrově.
Ze sousedního ostrova, z pevniny nebo z Turecka, Řecka a Albánie je prodej tohoto produktu
zakázán. Pravděpodobně proto, že je příliš zdravý.
Existují však i další byliny, jako je Artemisia annua, které se směly prodávat.
Které hojně využívali i lidé v EU. Ale můžete si dělat, co chcete.
V Německu existují velké a známé společnosti, jako je například již zmíněný Čajový svaz, které předložily EU
dokumentaci, že tento produkt Artemisia annua neboli pelyněk roční byl hojně používán.
Ale to se jen mihne, prostě to není přijato, celá věc.
V důsledku pandemie koronaviru byl prodej Artemisia annua zakázán ve více než 70 % světa. Mnoho lidí přišlo o živobytí.
Mnoho výrobců, producentů pochází z Afriky, najednou už ji nelze vyvážet, je na ni navázán velký splátkový chvost -
také tinktury, jejichž výrobní postup je podobný jako u Bachových květů, které jsou legálně na trhu.
Od loňského roku máme zakázáno je prodávat s odůvodněním, že je to prostě trn v oku.
Ale to, že je něco trnem v oku, pokud je to legitimní, stále znamená, že je to na trhu stále
legitimní. Je tedy třeba překonat několik překážek.
Neuvěřitelné! Dalo by se to shrnout slovy, že rostliny se zdravými vlastnostmi, které rostou ve volné přírodě a jsou dostupné pro
každého, jsou stále více odpírány? Dalo by se to shrnout takto?
Ano, k tomu to nakonec vede. Jen čekám, kdy lidé řeknou, že už se na zahradě nesmí pěstovat ovoce a
zelenina, protože obsahují vitamíny a mohly by být zdravé.
V současné době je to poměrně složitý příběh. Ano, jen je třeba dbát na to, abyste dostávali jen to
nejlepší, stejně jako u potravin, které jím v bio kvalitě.
A ani tam už bio není bio. Musíte se prostě ujistit, že z přírody dostanete to nejlepší, a to je prostě příroda sama.
Pokud nyní srovnám pěstovaný listový salát, který má 7 miligramů vitaminu C na 100 gramů jedlého rostlinného obsahu,
sedmikráska má 87, kopřiva má 333 miligramů vitaminu C, pak jsou to téměř kvantové skoky, které děláme.
Musíte ale opravdu zajistit, aby naturopatie nebyla zakázána úplně, stejně jako produkty,
protože pak byste mohli zakázat celou přírodu.
Víte, zda se v podobné situaci jako vy nacházejí i jiní kolegové z oboru a zda jsou také omezováni úřady?
Ano, skutečně znám několik lidí, kteří měli velké problémy s úřady.
V jejich případě to došlo tak daleko, že pak přestali podnikat, protože jim hrozily sankce
a celý proces se protáhl na více než dva roky.
Mluvíme o pokutách ve výši 20 000, 25 000, 30 000 švýcarských franků, což si malá společnost nemůže snadno dovolit.
Nebo jste také bezmocní, protože jako malá firma máte jen malé právo vznést námitku, a pokud ji
vznesete, je to vždy spojeno s vysokými náklady:
Soudní řízení, právníci a tak dále a tak dále, abyste se vůbec mohli prosadit. Není tak
snadné zůstat u toho a bojovat proti tomu.
Zvláště když vidíte, že výrobky jsou na trhu legálně a pak jsou zakázány jen proto, že jsou určitým lidem trnem v oku.
Děkuji vám za odvahu pokračovat v boji proti omezením. Přejeme vám hodně vytrvalosti a úspěchů.
Je ještě něco, co byste chtěl našim divákům sdělit?
Ano, ne vždy slepě důvěřujte, udělejte si vlastní průzkum, ptejte se.
Jak jsem řekl, pokud dojde k tomu, že už nebudete smět používat bylinky na vlastním prahu, budete muset
začít o celé věci pochybovat a možná se s ní i vypořádat.
Velmi pěkné, děkuji vám, pane Lötschi.
Děkuji vám.
Dr. Sonja Reitz vysvětluje dopad tohoto vývoje v Německu.
Již řadu let působí jako odbornice v oblasti všeobecného lékařství, psychoterapie a naturopatie v Hamburku.
V následujícím textu uvádí různé důvody, proč je pro naturopatii stále obtížnější prosadit se v medicíně:
Jaké jsou dopady tohoto vývoje v Německu?
1 Zelení pod vedením Renate Künastové požadovali v německém Spolkovém sněmu mimořádně přísnou regulaci
potravinových doplňků, zejména maximální množství vitaminů a minerálních látek ve výrobcích.
Základem pro nové maximální limity měla být doporučení Spolkového institutu pro hodnocení rizik (BfR).
Ty jsou celosvětově unikátně nízké, protože jsou v průměru o 70-80 % nižší než maximální úrovně v jiných zemích, zejména v EU.
Přestože návrh nebyl přijat, ostatní německé strany se v tomto směru snaží i na úrovni EU.
2. zákon o ochraně hospodářské soutěže zakázal pojmenovávat účinky rostlin a minerálů, které byly pozorovány po staletí.
3. výzkum levných rostlin pro léčbu rakoviny atd. je ztížen, ne-li znemožněn.
4 Naopak život ohrožující látky, jako je saRNA nebo modRNA , nebo dokonce antidepresiva jsou povolovány bez
jakékoli kritiky, přestože jejich přínos není jasný nebo přinášejí více škody než užitku.
Mnohé z toho, o čem se zmiňuje Dr. Reitz, dobře ilustruje životní dílo lékárníka Dr. Hanse-Martina Hirta a jeho
zkušenosti s Artemisia annua - pojďme se na ně podívat:
Pelyněk roční, latinsky Artemisia annua
Dr. Hans-Martin Hirt vystudoval farmacii v Heidelbergu.
Poté pracoval tři roky v oblasti virové imunologie v Německém centru pro výzkum rakoviny a další čtyři
roky v nemocničním výzkumném centru ve vlastní lékárně.
Na základě těchto zkušeností odcestoval na šest let do konžské džungle.
Spádová oblast zahrnovala 400 000 lidí a nebylo možné nemocné zásobovat dostatečným množstvím léků.
Ve spolupráci s místními zaměstnanci proto zjišťoval, jak léčit nemoci pomocí rostlin, které zde rostou.
V Německu krátce před přelomem tisíciletí objevil rostlinu Artemisia annua, která byla účinná i
proti malárii, nejrozšířenější nemoci v Africe.
V roce 1986 založil sdružení Anamed, aby mohl tyto problémy dostatečně zkoumat.
Dr. Hirt následně obdržel mnoho darů, mimo jiné od bádensko-württemberské šlechty, ministerstva
hospodářství, ministerstva zdravotnictví a bádensko-württemberského státního ministerstva.
Cílem darů bylo poskytnout pomoc, aby rostlina byla v Africe snadno dostupná a cenově přijatelná jako lék.
V roce 2002 obdržel Dr. Hirt od Světové zdravotnické organizace (WHO) "Cenu excelence" za svou
práci v Africe v rámci iniciativy "Roll Back Malaria".
V roce 2004 mu byla udělena Světová cena Bádenska-Württemberska a v roce 2005 obdržel 20
000 eur jako nejvyšší ocenění od státní nadace.
V posledních letech obdržel také 50 000 eur od ministerstva zahraničí a německé spolkové vlády na
pokračování této činnosti skupiny Anamed ve východním Kongu.
Zatímco Dr. Hirt stále dostával podporu pro svou práci v Africe, v Německu se situace obrátila proti němu.
Na vině byl jeho novinový článek v německých novinách o "chemii ze zahrady".
Zmínil, že rostlinu Artemisia annua lze použít i proti rakovině. To přimělo farmaceutický průmysl zpozornět.
Dr. Hirt se díky svému tříletému výzkumu v Centru pro výzkum rakoviny stal vážným protivníkem farmaceutického průmyslu a
skutečnost, že se Artemisia annua měla v bylinné formě používat proti rakovině i u nás v
Evropě, pro něj představovala hrozící nebezpečí.
Boj proti malárii v Africe pomocí levných rostlinných přípravků byl pro místní farmaceutický průmysl stále přijatelný.
Ale skutečnost, že rostlina měla být použita k boji proti rakovině v Evropě při velmi nízkých nákladech, byla příliš velká.
Byly použity různé zákony, které měly Hirtovo úsilí zmařit.
Kromě toho byly v průběhu let postupně odstraněny nebo různě vykládány různé právní mezery, což vedlo k
tomu, že Dr. Martin Hirt byl v letech 2009 a 2014 žalován.
V roce 2015 se pan Hirt dohodl s regionální radou, že jeho společnost, nakladatelství "anamed edition", bude smět
poskytovat informace o všem, co souvisí s Artemisia annua, ale nebude smět prodávat žádné výrobky z Artemisia.
Jeho společnost "Teemana" smí prodávat výrobky z artemisie, ale na obalu nesmí být uvedeno, k čemu se používá.
V letech 2019 a 2022 byl přesto se svým klubem opět žalován, nakonec dokonce za to, že prostřednictvím klubu rozdával
bylinky. Pokaždé se pokuty pohybovaly v pětimístných částkách.
Mezitím se legislativa týkající se povolování a používání léčivých rostlin výrazně zpřísnila!
Kdybychom měli jít dnes požadovanou právně správnou cestou, museli bychom nejprve každou léčivou rostlinu
jednotlivě registrovat jako potravinu, což by trvalo sedm let a stálo by to asi 500 000 eur.
Registrace léčivé rostliny jako léku by trvala dalších 13 let, což by si vyžádalo průměrné náklady ve výši 2,4 miliardy eur.
To je proveditelné pro farmaceutický průmysl, ale ne pro malé podniky a zcela nesmyslné pro byliny, které
jsou ve společnosti zakotveny a používány od nepaměti.
Farmaceutický průmysl nyní vydělává velké peníze na artemisininu, složce Artemisia annua, protože
tato složka se používá i v chemickém lékařství.
Závěr
Z těchto příkladů je zřejmé, že nové zákony o bezpečnosti potravin a léků v Evropě a Švýcarsku působí
dojmem, že byly vytvořeny pro naše vlastní dobro.
Mají však opačný účinek: farmaceutický průmysl na nich ve velkém vydělává.
A jak zmiňuje Dr. Reitz, souběžně se zrušením přírodních prostředků se vyvíjejí nové nebezpečné látky,
které nám mají být vnucovány například v podobě očkování.
Dostali jsme se do bodu, kdy hrozí zdravotnická diktatura povyšující se nad občany a zároveň
velmi nebezpečná donucovací lékařská opatření.
Je třeba to zastavit a odhalit viníky!
Je třeba analyzovat zákonodárné orgány odpovědné za zákaz přírodních léčivých přípravků
a s nimi spojené spekulanty. Jsou propojeny?
To by vysvětlovalo, proč z vnějšího pohledu farmaceutické a zákonodárné orgány spolupracují zcela organizovaně.
Zdá se tedy nemožné požadovat právo na přírodní léčebné prostředky, přestože právní základ stále existuje.
Pomozte i vy odhalit tahače drátů a jejich síť v této plsti!
Pošlete důležité informace na Kla.TV nebo podpořte naše dobrovolnické výzkumné týmy.