U Švicarskoj je od 2005. na snazi moratorij na uzgoj genetski modificiranih organizama.
Moratorij istječe krajem 2025. godine, a tijekom proljetnog zasjedanja Nacionalno vijeće glasalo je za
njegovo produljenje na pet godina, do 2030. godine.
Sada moratorij treba odobriti Vijeće država kako bi se proširio.
Međutim, u slučaju da se moratorij ne produlji, razboriti pojedinci su prije otprilike šest mjeseci
pokrenuli saveznu popularnu inicijativu "Za hranu bez GMO-a".
Inicijatori tvrde da tvrtke za genetski inženjering vrše ogroman pritisak na Parlament i Savezni savjet te lobiraju za
ublažavanje strogih pravila o upotrebi genetskog inženjeringa.
Njihova inicijativa ima za cilj spriječiti ovo.
S obzirom na to da Ujedinjeni narodi žele nastaviti s Agendom 2030 i njezinim 17 ciljeva održivog razvoja, čini se da
ova inicijativa zaustavlja neke od tih ciljeva, barem zasad.
Dokumentarac Kla.TV-a "Agenda 2030 – 17 ciljeva za održivu destrukciju" detaljnije razmatra te ciljeve.
Sada pogledajte neke isječke iz ovog dokumentarca koji pokazuju zašto je važno zaštititi
poljoprivredu i okoliš od rizika genetskog inženjeringa:
Upotreba genetskog inženjeringa mora se zaustaviti kako bi se spriječilo da cijeli poljoprivredni sektor neke zemlje preuzmu
i kontroliraju velike međunarodne korporacije i investitori.
Cilj je omogućiti ogromnim međunarodnim korporacijama i investitorima da preuzmu
cjelokupni poljoprivredni sektor neke zemlje.
Mogli bi pribjeći genetskom inženjeringu i drugim štetnim metodama, ili proizvoditi samo inferiornu hranu, ili jednostavno
ostaviti zemlju neobradom kako bi stvorili nestašicu hrane.
Tko kontrolira hranu, kontrolira čovječanstvo.
Upotreba genetskog inženjeringa mora se zaustaviti kako bi zahtjev za označavanje genetski modificirane hrane ostao na snazi.
Kako bi se potpuno poremetili prirodni procesi, atmosfera se namjerno kontaminira otrovnim kemikalijama.
Pod izgovorom nestašice hrane, sve se više koriste pesticidi, herbicidi i fungicidi.
U tu svrhu prirodna se hrana izjednačava s umjetnom hranom, a zahtjev za označavanje genetski modificirane hrane se ukida.
Ovo se radi pod izlikom Codex Alimentarius, Svjetske zdravstvene organizacije i Organizacije za hranu i poljoprivredu.
Sljedeći aktualni primjer pokazuje da takvi razvoji nisu stvar daleke budućnosti:
Migros – jedan od dva najveća lanca supermarketa u Švicarskoj – vodi kampanju za potkopavanje moratorija na genetski inženjering
i osiguravanje da genetski modificirana hrana u budućnosti završi na švicarskim tanjurima –
bez strogih kontrola i zahtjeva za označavanjem!
Planiran je slučaj lažnog označavanja:
"Genetski inženjering" treba zamijeniti izrazom "nove metode uzgoja".
Za ambalažu hrane to znači da u budućnosti proizvodi koji sadrže genetski modificirane
sastojke više neće morati navoditi to na etiketi.
Udruga za hranu bez GMO-a uzvraća udarac i uputila je pismo prosvjeda glavnom izvršnom direktoru Migrosa.
Ovo se također može su-potpisati; poveznicu ćete pronaći ispod programa u plavom okviru.
Upotreba genetskog inženjeringa mora se zaustaviti kako bi se očuvalo ravnotežu prirode.
Kako bi navodno spriječili suše i širenje sušnih područja, koriste se kemijska i tehnička sredstva za
ometanje prirodnih ciklusa i procesa na našem planetu.
Ovo će dodatno uništiti biosferu, što je jedan od ciljeva tehnokrata.
Ciljano iskorenjivanje biljnih vrsta kemikalijama i njihova zamjena genetski modificiranim biljkama koje se
ne razmnožavaju, a koje ne samo da nemaju dodanu vrijednost, već će uništiti ravnotežu prirode.
Ova tri odlomka iz planova UN-ove Agende 2030 pokazuju da se genetski inženjering, sa svim
svojim rizicima, treba promicati širom svijeta.
Savezna građanska inicijativa "Za hranu bez GMO-a" pruža švicarskim biračima dobru priliku da osujete te planove.
Potpisna kolekcija trajat će do početka ožujka 2026. – ali to nije razlog da se zavalite i opustite.
Što prije se prikupi potreban broj od 100.000 potpisa, to će švicarski birači prije moći odlučiti
žele li genetsku modifikaciju hrane i životinja.