Šveicē kopš 2005. gada ir spēkā moratorijs ģenētiski modificētu organismu audzēšanai.
Moratorijs beidzas 2025. gada beigās, un pavasara sesijā Nacionālā padome nobalsoja par moratorija
pagarināšanu par pieciem gadiem - līdz 2030. gadam.
Lai moratoriju pagarinātu, vēl ir jāsaņem Valsts padomes apstiprinājums.
Tomēr gadījumā, ja moratorijs netiks pagarināts, saprātīgi cilvēki pirms aptuveni sešiem mēnešiem
uzsāka federālo tautas iniciatīvu "Par pārtiku bez ĢMO".
Iniciatori apgalvo, ka ģenētiskās inženierijas uzņēmumi izdara milzīgu spiedienu uz Parlamentu un Federālo padomi un lobē stingro
noteikumu par ģenētiskās inženierijas izmantošanu vājināšanu.
Iniciatīvas mērķis ir to novērst.
Ņemot vērā to, ka Apvienoto Nāciju Organizācija vēlas virzīt uz priekšu programmu 2030 ar tā sauktajiem 17
ilgtspējīgas attīstības mērķiem, šķiet, ka šī iniciatīva vismaz pagaidām aptur dažus no šiem mērķiem.
Kla.TV dokumentālajā filmā "Agenda 2030 - 17 mērķi ilgtspējīgai iznīcībai" šie mērķi aplūkoti tuvāk.
Noskatieties fragmentus no šīs dokumentālās filmas, lai uzzinātu, kāpēc ir svarīgi aizsargāt lauksaimniecību
un vidi no gēnu inženierijas radītajiem riskiem: .
Ir jāpārtrauc gēnu inženierijas izmantošana, lai nepieļautu, ka visu valsts lauksaimniecības nozari pārņem un
kontrolē milzīgas starptautiskas korporācijas un investori.
Mērķis ir panākt, lai visu valsts lauksaimniecības nozari pārņemtu milzīgas starptautiskās korporācijas un investori.
Viņi varētu ķerties pie gēnu inženierijas un citām kaitīgām metodēm vai ražot tikai zemākas kvalitātes pārtiku, vai
vienkārši atstāt zemi neapstrādātu, radot pārtikas trūkumu.
- Kam ir vara pār pār pārtiku, tas kontrolē cilvēci.
Ģenētiskās inženierijas izmantošana ir jāpārtrauc, lai saglabātu prasību marķēt ģenētiski modificētu pārtiku.
Lai pilnībā izjauc dabā notiekošo procesu līdzsvaru, atmosfēra tiek apzināti piesārņota ar toksiskām ķīmiskām vielām.
Aizbildinoties ar pārtikas trūkumu, aizvien biežāk tiek izmantoti pesticīdi, herbicīdi un fungicīdi.
Šim nolūkam dabīgie pārtikas produkti tiek pielīdzināti mākslīgajai barībai un tiek atcelta
prasība marķēt ģenētiski modificētu pārtiku.
Tas tiek darīts Pārtikas kodeksa, Pasaules Veselības organizācijas un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas aizsegā.
Turpmākais pašreizējais piemērs liecina, ka šāda attīstība nav tālā nākotnē:
Migros - viens no diviem lielākajiem lielveikalu tīkliem Šveicē - ir apņēmies graut moratoriju attiecībā uz gēnu inženieriju
un nodrošināt, ka nākotnē gēnu inženierija nonāks uz Šveices šķīvjiem - bez stingras kontroles un obligāta marķējuma!
Tiek plānota krāpnieciska marķēšanas sistēma:
"Gēnu inženierija" ir jāaizstāj ar "jaunām audzēšanas metodēm".
Tas attiecas uz pārtikas produktu iepakojumu: Tur, kur nākotnē būs ģenētiskā inženierija,
uz tā vairs nedrīkst būt ģenētiskā inženierija!
"Asociācija par pārtiku, kas brīva no ĢMO" cīnās un ir uzrakstījusi protesta vēstuli Migros vadītājam.
To var arī parakstīt ar līdzparakstu, saiti atradīsiet zem programmas zilā lodziņā.
Gēnu inženierijas izmantošana ir jāpārtrauc, lai saglabātu dabas līdzsvaru.
Lai it kā novērstu sausumu un sausuma reģionu izplatīšanos, tiek izmantoti ķīmiski un tehniski
līdzekļi, lai iejauktos šīs zemes dabiskajos procesos.
Tas vēl vairāk iznīcinās biosfēru, kas ir viens no tehnokrātu mērķiem.
Mērķtiecīga augu sugu iznīcināšana, izmantojot ķīmiskās vielas, un to aizstāšana ar ģenētiski modificētiem,
pašattīstībai nepiemērotiem augiem, kam ne tikai nav pievienotās vērtības, bet kas arī izjauks dabas līdzsvaru.
Šie trīs fragmenti no ANO programmas 2030 plāniem liecina, ka visā pasaulē tiks veicināta gēnu inženierija ar visiem tās riskiem.
Federālā tautas iniciatīva "Par pārtiku bez ĢMO" sniedz Šveices vēlētājiem labu iespēju iejaukties šajos plānos.
Parakstu vākšana ilgst līdz 2026. gada marta sākumam, taču bezdarbība nav iespējama.
Jo ātrāk tiks savākts nepieciešamais 100 000 parakstu skaits, jo ātrāk Šveices vēlētāji varēs izlemt, vai viņi vēlas vai
nevēlas ģenētiskās manipulācijas ar pārtiku un dzīvniekiem.