Sveits' nøytralitet er nedfelt i artikkel 185 i den føderale grunnloven:
"Forbundsrådet skal treffe tiltak for å ivareta Sveits' ytre sikkerhet, uavhengighet og nøytralitet."
Forsvarsdepartementet (FD) forklarer selv hvordan dette skal tolkes i den fjerde reviderte utgaven av en informasjonsbrosjyre:
"'Nøytral' kommer fra latin: 'ne uter' - ingen av delene.
En makt er nøytral hvis den ikke tar parti i en krig."
I samme utgave motsier imidlertid DDPS seg selv og gir seg selv "betydelig handlingsrom".
For eksempel er det forenlig med nøytralitet å innføre økonomiske sanksjoner pålagt av FN
eller andre internasjonale aktører - som EU.
I dette tilfellet vil imidlertid Sveits - på godt og vondt - måtte velge side.
Det gjorde den 28. februar 2022, da den vedtok EUs økonomiske sanksjoner mot Russland.
DDPS - eller var det Utenriksdepartementet? - må ha lagt merke til denne selvmotsigelsen.
Den 3. mars 2022 - umiddelbart etter at de økonomiske sanksjonene mot Russland ble vedtatt - publiserte
FDFA en ny brosjyre med tittelen "Sveits' nøytralitet".
Den forrige fjerde reviderte utgaven er ikke lenger tilgjengelig.
I den nye brosjyren - som kommer i en helt ny drakt - finner man ikke lenger formuleringen "En
makt er nøytral hvis den ikke tar side i en krig".
I den nye brosjyren begrunner også FDFA Forbundsrådets vedtak av EUs sanksjoner mot Russland.
Russland hadde "brutt elementære normer i folkeretten på en massiv måte".
Den nye brosjyren fra 3. mars 2022 tar også opp spørsmålet om hvordan Sveits "best kan ivareta sine
interesser og samtidig bidra til sikkerhet i verden".
Et alternativ ville være at Sveits "tar et klart standpunkt til fordel for den ene eller
andre siden i militære konflikter i utlandet".
Sveits' nøytralitet granskes mer enn noensinne!
Den nyvalgte forbundsrådslederen Martin Pfister gjorde det allerede på den første pressekonferansen klart
at han ønsker å gi nøytraliteten en fleksibel form.
I juni 2024 publiserte 87 forskere, diplomater og politikere et manifest der de oppfordret
Forbundsrådet til å revurdere den sveitsiske nøytraliteten.
Med deres definisjon av "målorientert nøytralitet" ville det være mulig å behandle angriperen annerledes enn offeret i en krig.
Sanksjoner mot angriperen vil være tillatt, og det samme vil bistand til det angrepne landet.
Og det vil være mulig å samarbeide med militærallianser som NATO.
Et aktuelt eksempel på dette:
I januar i år godkjente EU Sveits' deltakelse i EU-USA-programmet "Military Mobility".
I fremtiden vil utenlandske militære kjøretøy, materiell, ammunisjon og våpen samt militært personell
kunne krysse sveitsisk territorium uten "omfattende godkjenningsprosedyrer" - i praksis uten grenser.
Så det er hit den varslede "fleksibiliteten" til den valgte forbundsrådslederen Pfister er på vei.
I en eventuell angrepskrig skal Sveits kunne velge side og støtte det angrepne landet.
Men er grensene mellom angriper og offer i en krig egentlig alltid helt svart-hvitt, og hvem bestemmer hvor grensene går?
Hvem sin målestokk er det som brukes?
Er det virkelig mulig å velge side i en krig uten å pådra seg krigsskyld?
Og kan det å støtte en krig - uansett hvilket parti og i hvilken form - virkelig redusere lidelsene som en krig forårsaker?
Historien lærer oss bedre.
Først og fremst må det sies: "Det første offeret i enhver krig er sannheten." Dette er ofte sitert.
Den tyske historikeren Christian Hardinghaus oppsummerer det slik i sin bok "Kriegspropaganda und
Medienmanipulation" (Krigspropaganda og mediemanipulasjon):
"Det finnes ikke noe land i historien som ikke har benyttet seg av propaganda i krig.
Når to land er i krig, driver begge sider alltid med propaganda."
Her er noen eksempler:
Som dokumentarfilmen "When America's Presidents Lie" viste, var for eksempel USAs kriger - som i Vietnam, Kosovo, Afghanistan
eller Irak - på den ene siden alltid angrepskriger, men på den andre siden ble disse krigene alltid rettferdiggjort med en løgn.
Hvorfor har dette ennå ikke resultert i en eneste sanksjon mot USA?
Den 20. mars 2003 gikk en "koalisjon av villige" under amerikansk ledelse til angrep på Irak.
De begrunnet dette med at det var en nødvendig forebyggende krig, ettersom Irak ville ha
vært i besittelse av masseødeleggelsesvåpen.
Det ble imidlertid ikke funnet masseødeleggelsesvåpen, og FNs daværende generalsekretær fordømte
Irak-krigen som ulovlig - noe som verken resulterte i sanksjoner mot USA eller støtte til offeret.
Fra 24. mars til 10. juni 1999 slapp rundt 200 NATO-kampfly 28 018 sprengladninger over det tidligere Jugoslavia -
inkludert klasebomber - og 10-15 tonn uranbelagt ammunisjon.
NATO begrunnet luftangrepene med en påstått "humanitær katastrofe".
Ifølge flere rapporter - blant annet fra Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE) - var det imidlertid ingen
humanitær katastrofe eller etnisk rensing før krigen begynte.
Apropos "humanitær katastrofe". I det følgende skal vi ta en titt på den russisk-ukrainske krigen.
I den pågående sveitsiske nøytralitetsdebatten er hovedspørsmålet om Sveits skal ta parti
for og støtte det antatte offeret - Ukraina.
Men er situasjonen virkelig så klar - Ukraina som offer og Russland som angriper - eller kan det, som i
alle kriger, også eller delvis dreie seg om propaganda?
Den sveitsiske historikeren og fredsforskeren Daniele Ganser påpekte at krigen i Ukraina aldri
kunne forstås hvis man ignorerte kuppet i 2014.
Ganser siktet til den grunnlovsstridige og ulovlige styrtingen av regjeringen i Kiev den 22. februar 2014.
Det nødvendige antallet stemmer i parlamentet for å stille den sittende presidenten
Viktor Janukovitsj for riksrett ble ikke oppnådd.
Tidligere hadde ukjente snikskyttere avfyrt dødelige skudd mot demonstranter og politistyrker.
Mer enn 40 mennesker omkom.
Den sittende regjeringen til president Janukovitsj og hans politienhet "Berkut" fikk umiddelbart skylden for massakren.
Dette til tross for at ukrainsk politi og spesialstyrker - som "Berkut" - ikke brukte vold, slik videoopptak viser.
Ifølge Ganser var dette kuppet roten til krigen i Ukraina.
De østlige, overveiende russisktalende regionene Donetsk og Lugansk anerkjente imidlertid ikke det blodige
kuppet i Kiev og utropte uavhengige "folkerepublikker".
Den nye regjeringen i Kiev sendte deretter tropper mot de østlige regionene, noe som førte til borgerkrig.
De ukrainske troppenes angrep på befolkningen i Donbass økte dramatisk fra midten av februar 2022 -
altså allerede før de russiske troppene invaderte.
OSSEs nøytrale observatører talte opp til 1400 eksplosjoner per dag fra 17. februar 2022.
100 000 sivile skal ha blitt evakuert til innlandet eller til Russland for å få beskyttelse.
Innbyggere på Krim-halvøya som vendte tilbake til Krim etter kuppet, ble også grusomt
trakassert og mishandlet av morderiske Maidan-tilhengere.
Dette ble demonstrert i dokumentarfilmen "Krim - veien hjem" på grunnlag av ulike vitneutsagn.
Ifølge det ukrainske innenriksdepartementet ble syv personer fra de åtte bussene som returnerte, drept.
Som følge av dette begynte innbyggerne på Krim å danne forsvarsenheter og planla en offisiell avstemning om
Krims fortsatte tilhørighet den 16. mars 2014 - i samsvar med den folkerettslige retten til selvbestemmelse.
Dette var den eneste måten å forhindre ytterligere blodsutgytelse på.
Ifølge det offisielle sluttresultatet stemte 96,77 prosent av velgerne for å slutte seg til Russland.
En sammenligning mellom løsrivelsen av Krim og Kosovos uavhengighetserklæring viser at en sak om krig
eller annektering kan bedømmes med to målestokker.
Kosovo ble underlagt FNs administrative suverenitet etter krigen i 1999 og proklamerte sin uavhengighet 27. februar 2008.
Som et resultat av krigen ble den nest største amerikanske militærbasen i Europa - Camp Bondsteel - etablert i
Kosovo med tusenvis av soldater på et 386 hektar stort område.
Ved å opprettholde et militært nærvær i en strategisk viktig region sikret USA seg kontroll over potensielle
rørledningstraseer og kommersiell utnyttelse av naturressurser.
Ingen snakket om en "annektering", og ingen innførte sanksjoner mot USA.
Russland, som sendte tropper til Krim 21. februar 2014 for å beskytte innbyggerne og sikre sin
marinebase i Sevastopol, ble imidlertid ilagt sanksjoner.
En ting er klart, alle krigførende parter bruker propaganda og bruker sin fortelling til sin fordel.
Hvem kan stikke hånden i ilden for at en av de krigførende partene ikke er medskyldig i en krig?
Sveits gjør derfor klokt i å holde fingrene unna og ikke ta parti.
Som Kla.TV har demonstrert i flere programmer og historieprogrammer, kan kriger
og partibeslag vanskelig rettferdiggjøres.
Særlig de USA- og NATO-ledede krigene har forårsaket umåtelige lidelser med hundretusener av ofre og
ødeleggende langtidsvirkninger - fra Irak til Libya, fra Jugoslavia til Syria.
Det er også verdt å merke seg at kriger ofte blir instrumentalisert av en tredje makt
for å fremme sine planer om verdensherredømme.
På denne måten holdes befolkningen under konstant "spenning" og "usikkerhet" gjennom kriger og/eller krigsretorikk.
Dette spiller myndighetene og forsvarsindustrien i hendene når det gjelder å frata folk deres sivile
rettigheter og friheter eller på annen måte tjene penger.
Finn ut mer i NATO-dokumentaren.
På dette punktet bør det kort bemerkes:
Å levere våpen til en krigførende part - selv om de er ment for den angivelige offerparten, som Ukraina -
spiller bare krigshisserne og skaperne av en verdensherskende regjering i hendene.
Det er disse menneskene som sitter i forsvarsbedriftenes toppsjikt.
Våpenleveranser gir næring til krigsøkonomien, forlenger kriger og hindrer fredsforhandlinger.
Det er alltid folket som lider, som tvinges til å sende sine sønner - og i den senere tid sine døtre - til fronten.
Våpenforsyninger bidrar til å tappe folket for blod til siste mann.
Sveitserne er forpliktet til å bevare sveitsisk nøytralitet og forhindre krigsskyld
Med tanke på at kriger vanskelig kan rettferdiggjøres og instrumentaliseres, engasjerer stadig flere sveitsere seg
for å bevare sveitsisk nøytralitet og forhindre krigsskyld.
Her er tre eksempler:
1. Frye Schwyzer - dvs. frie sveitsere i kantonen Schwyz - leverer inn en innsigelse mot produksjonshallen for våpen i Unteriberg
Utdrag fra pressemeldingen fra "Interessengemeinschaft Frye Schwyzer" av 16. mars 2025:
"I krigssoner forårsaker våpen enorme lidelser og mange uskyldige dødsfall.
Bare noen få tjener på krigen, for eksempel i form av våpenleveranser.
Det tyske selskapet Rheinmetall er leverandør til aktive krigførende parter.
Nå ønsker de å utvide produksjonen av krigsmateriell i Unteriberg og sette opp en produksjonshall. (...)
Sveits hadde en lang tradisjon for nøytralitet og en viktig rolle som megler.
Nå er krigen nærmere enn på lenge.
Krigsmaterielloven ble opprinnelig innført for å beskytte Sveits' nøytralitet og forhindre våpeneksport til krigssoner.
Det er en skandale at det nå også gis tillatelse til våpeneksport til krigssoner.
Deres andel av sluttproduktet må bare være mindre enn 50 %.
Det betyr at inntil 50 % av verdien av et våpen kan eksporteres fra Sveits til krigførende land.
- Denne verdien kan enkelt kontrolleres med passende internpriser i konsernet.
Forbundsrådet prioriterer økonomiske interesser fremfor nøytralitet når det gjelder våpeneksport.
Her har våpenlobbyen gjort en god jobb.
Mens menneskeheten ser på ruinene, feirer Rheinmetall rekordoverskudd. (...)
Innsigelsen er ment å sikre at ønsker og sikkerhetshensyn fra den bekymrede befolkningen blir tatt på alvor (...)
Rheinmetall-konsernets virksomhet er etisk uakseptabel, setter sikkerheten til befolkningen i
Schwyz i fare og bryter med den sveitsiske grunnloven.
Krig er ikke skjebnebestemt. Krig er en beslutning. Det er på tide å ta en annen.
"Frye Schwyzer interessefellesskap"
2. føderale folkeinitiativ "Sikring av sveitsisk nøytralitet (nøytralitetsinitiativ)"
Den 11. april 2024 ble nøytralitetsinitiativet levert inn med nesten 130 000 gyldige underskrifter.
Den 27. november 2024 anbefalte Forbundsrådet at parlamentet skulle avvise nøytralitetsinitiativet uten et motforslag.
Initiativet vil legge sterke begrensninger på samarbeidet med militærallianser som NATO.
Sveits bør heller ikke lenger vedta EU-sanksjoner, slik som de mot Russland.
Nøytralitetsinitiativet forventes å bli lagt frem for avstemning 30. november 2025 eller 2026, og lyder som følger
"Den føderale grunnloven endres som følger:
Art. 54a Sveits' nøytralitet 1 Sveits er nøytralt. Nøytraliteten skal være evigvarende og væpnet.
2 Sveits er ikke medlem av noen militær- eller forsvarsallianse.
Samarbeid med slike allianser forbeholdes i tilfelle et direkte militært angrep på Sveits eller i
tilfelle handlinger som forberedelse til et slikt angrep.
3 Sveits deltar ikke i militære konflikter mellom tredjeland og iverksetter ingen
ikke-militære tvangstiltak mot krigførende stater.
Forpliktelser overfor De forente nasjoner (FN) og tiltak for å hindre omgåelse av ikke-militære
tvangsmidler fra andre staters side er forbeholdt.
4 Sveits bruker sin permanente nøytralitet til å forebygge og løse konflikter og står til rådighet som megler."
3. for et Sveits av gode gjerninger - "Bevegelsen for nøytralitet" grunnlagt
Fra en pressemelding til media datert 14. mars 2025:
"For et Sveits av gode kontorer - med dette målet for øyet stiftet 46 engasjerte mennesker søndag støtteorganisasjonen
til "Bevegelsen for nøytralitet", forkortet bene.
Bevegelsen ser nøytralitet som en forutsetning for fred og direkte demokrati.
For de som "nærmer seg" maktblokker eller militærallianser, gir fra seg sin suverenitet bit for bit.
Og det er nettopp i det eksistensielle spørsmålet om krig og fred at enhver avgjørelse må skje gjennom direkte demokrati. (...)
Bevegelsen forstår nøytralitet ikke som en passiv avventende holdning og avtaleinngåelse, men som grunnlaget
for en forpliktelse til folkeretten, FNs forbud mot bruk av makt og mekling mellom stridende parter.
Derfor ønsker de å bygge nettverk internasjonalt og også kjempe for nøytralitet som fredsprinsipp i andre land.
Det planlegges også å opprette et internasjonalt nøytralitetsråd som skal kommentere aktuelle konflikter og
problemer fra et uavhengig folkerettslig perspektiv.
Bevegelsens primære mål er å vinne avstemningen om nøytralitetsinitiativet.
Nøytralitet er det mest effektive vernet mot konflikt og krig, det tilhører hele nasjonen og dermed også grunnloven.
Ytterligere informasjon: bene-schweiz.info"
Spre budskapet om dette programmet og bidra til å informere det sveitsiske folket slik at
avstemningen om nøytralitetsinitiativet blir vunnet.
Dette er den eneste måten å bevare sveitsisk nøytralitet på og forhindre krigsskyld!