Kla.TV: Dr. Haug, köszönjük szépen, hogy időt szakított ránk.
Ön a Das Deutsche Reich 1871 bis heute című könyv szerzője. A mai napig?
Dr. Haug, számos ellentmondásos vita van arról, hogy a Német Szövetségi Köztársaság nem állam, csak egy
alaptörvénye van, de alkotmánya nincs, nincs békeszerződése, nincsenek szabályozott államhatárai, és nem szuverén.
A németek még hontalanok is.
Az általános narratívával szemben, kérem, röviden és világosan fejtse ki a nézőknek, hogy Ön szerint miről szól a Német Birodalom
fennmaradása, és mi köze van ezeknek a vitatott kérdéseknek a Német Birodalom fennmaradásához - az Ön felfogása szerint.
Matthes Haug: Először is, nagyon köszönöm a meghívást, Matten úr.
Igen, a könyvet 1871-től napjainkig írtam, mert a Német Birodalmat 1871-ben alapították a versailles-i
tükörteremben Bismarck és I. Vilmos császár vezetésével.
Akkreditálták, elismerte 46 állam, amelynek képviselői ott voltak és elismerték, a Német Birodalom.
És ez a Német Birodalom soha nem szűnt meg.
Nem lehetett feloszlatni, mert ehhez olyan törvényekre lenne szükség, amelyeket az 1871-es alkotmány is rögzít, például az
alkotmány feloszlatásának módjára vonatkozó rendelkezésekre.
Ezt az alkotmányt soha nem oldották fel.
Végül is volt az első világháború, és akkor csak fegyverszünet volt.
Soha nem volt igazi békeszerződés. A versailles-i szerződés nem volt békeszerződés.
Tehát ez csak egy fegyverszünet volt. És így ez a Német Birodalom a mai napig fennáll.
Nem összetévesztendő a Harmadik Birodalommal. Gyakran összekeverik. A Harmadik Birodalomnak és az
1871-es Német Birodalomnak semmi köze egymáshoz.
Sokkal inkább tisztán erre a birodalomra vezethető vissza, amely ezért még ma is fennáll.
Kla.TV: Ön szerint milyen lehetőségei és következményei vannak annak, ha a Német Birodalom ma is fennmarad?
Vannak-e különleges lehetőségek a polgárok számára a jövő alakításában?
MH: Nagyon nagy lehetőségek vannak. És tisztán jogi szempontból, tehát ez nem az én véleményem, ez jogi tény.
Tisztán jogi szempontból tehát az 1871-es alkotmány is érvényes.
Mert ez a Német Birodalom lényegében ma is háborúban áll. Csak éppen fegyverszüneti állapotban.
És csak ez a Német Birodalom írhat alá újra békeszerződést.
A Szövetségi Köztársaság még nem is létezett.
Szigorúan véve csak 1950. január 3-án, a britek utolsó jóváhagyó levele után alakult meg.
Tehát úgy gondolja, hogy 1949-ben alapították.
Mindezt nagyon alaposan utánanéztem, és nagyon pontosan elő is adtam.
Engem mindig csak a tények érdekelnek, semmi más. Eléggé tudós vagyok.
A Német Szövetségi Köztársaság tehát csak 1950. január 3-án alakult meg.
Tehát nem írhatsz alá békeszerződést, mert a Szövetségi Köztársaság soha nem volt háborús ellenség.
És egy békeszerződésnek szükségszerűen egy háborút kell követnie.
Ehhez pedig a Német Birodalom törvényes képviselőire van szükség.
Kla.TV: És ezek a legitim képviselők nem is voltak ott a béketárgyalásokon.
Létezik olyan, hogy 2 plusz 4 szerződés. Mindez a semmiért volt, ahogy mondani szokták?
MH: A macskának nem azt jelenti, hogy a macskának.
Nos, ez egy külön téma.
A békeszerződés képviselői soha nem voltak jelen.
Ez I. vagy II. Vilmos császár lett volna.
Az elsőt ezután II. Vilmos váltotta fel.
Tehát ez egy legitim képviselő lehetett volna.
De aztán száműzetésbe ment, így itt már nem volt elérhető.
A weimari köztársaságot pedig egyszerűen az 1871-es érvényes alkotmánnyal ellentétesen kiáltották ki,
ami nemzetközi és alkotmányjogilag nem lehetséges.
Más szóval, az 1871-es Német Birodalomnak nem volt legitim képviselője.
Ezek önkényes politikusok és olyan emberek voltak, akik nem voltak jogosultak arra, hogy 1871-ben
békeszerződést írjanak alá a Német Birodalom számára.
Aztán említette - tegyünk egy rövid ugrást - a Kettő plusz négy szerződést.
Szigorúan véve ezt a Négy plusz kettő szerződésnek hívják. Így hívják a szövetségesek.
Tehát a négy szövetséges, a Szovjetunió, Anglia, Franciaország és az USA, valamint a
BRD, a Német Szövetségi Köztársaság és az NDK.
E szerződés alapján kellett volna létrehozniuk az egységes Németországot. Ez ratifikálható lett volna.
Az ilyen értelemben vett egységes Németország soha nem valósult meg.
Mert az egyesült Németország az 1871-es Németország egészét jelenti.
Ez a teljes unió.
Végül is Németországot a második világháború után három részre osztották.
A BRD, majd az NDK, pontosabban Közép-Németország. És a Lengyelország által igazgatott keletnémet területek.
És a mai napig semmi sem változott.
Az egyesült Németországot tehát a BRD nem hozhatta létre egyetlen rész, e három részből vagy több részből.
Ezért mindig azt mondják, hogy igen, ez a négy plusz kettő, kettő plusz négy szerződés kvázi békeszerződés lenne.
Nincsenek kvázi békeszerződések. Azt is mondja, hogy békeszerződés.
És végül ezt a szerződést soha nem ratifikálta valamennyi szerződő fél.
Csak Oroszországon keresztül. Ami nagyon érdekes.
Ezt a szerződést csak Oroszország ratifikálta.
Genscher, a Német Szövetségi Köztársaság akkori külügyminisztere pedig nem ratifikálta azt az előírásoknak megfelelően.
Itt teljes egészében alá kell írnia, amit a főszerződésben meg is tett.
A ratifikáláskor csak parafrazeált. Se keresztnév, se semmi több.
Ez pedig szigorúan véve ellentmond a rendeletnek.
Így ezt a szerződést jogilag soha nem ratifikálták. Ez az, ami számít.
Kla.TV: Dr. Haug, ha jól értettem, az 1871-es alkotmány ma is létezik.
De akkor mi az Alaptörvény? Mit jelent?
MH: Az alaptörvény a HLKO szerint van. Ez a nemzetközi jog. Ez szabályozza a háborús állapotot és a háború utáni állapotot.
Kla.TV: Mit jelent a HLKO? MH: Hágai szárazföldi hadviselési egyezmény.
A birtokosnak kell-e alaptörvényt biztosítania a birtokoltnak?
A rend, a fegyelem és a nyugalom fenntartása. Így van ez meghatározva.
Ezért is nevezik a Német Szövetségi Köztársaság alaptörvényének. És nem a Német Szövetségi Köztársaság alaptörvénye.
Ez tehát a megszállók joga. Rövid anekdota.
Apám ismerte az alaptörvény úgynevezett társalapítóját, Carlo Schmidtet.
Apám testvériségének egy öreg úriembere volt.
És még mindig kissé túlbuzgó volt az ünneplésben, a varrodából csevegett.
És azt mondta, tudod, még mindig szabad pontokat és vesszőket tenni. A többi már előre meg volt határozva.
A szövetségesek természetesen ezt az alaptörvényt saját érdekeiknek megfelelően akarják
kovácsolni. Ez természetesen szintén világos.
Ez tehát Carlo Schmidt közvetlen vallomása apámról, mint tanúról.
Az alaptörvény 120. cikke pedig továbbra is kimondja, hogy a szövetségi kormány fizeti a
megszállás költségeit. Tehát a jelenlegi változatban 2025.
Ez azt jelenti, hogy ha foglalási költségeket kell fizetnünk, akkor természetesen mi is foglaltak vagyunk.
Nincs alkotmányunk.
Mert, mondjuk, a nemzetközi jogi kritériumok szerint egy megfelelő államnak van egy állam
népe, államhatárai, állami szervei, alkotmánya.
Szigorúan véve a Szövetségi Köztársaság a három elem egyikét sem teljesítette. Nemzetállam
sem, mert mindenki a Német Birodalom állampolgára.
Azok, akik ezt az ősi vonalon keresztül bizonyítani tudják.
Tehát maga a Szövetségi Köztársaság nem rendelkezik érvényes állampolgársági törvénnyel.
És államhatárok sem léteznek. Mert az államhatárokat, a valódi államhatárokat a Német Birodalom alakította ki 1871-ben.
Így jött létre a Szövetségi Köztársaság, mint közigazgatási konstrukció, mint gazdasági térség. A megszálló által.
A megszállónak pedig nincs joga arra, hogy egy új államot erőltessen rá.
Így a nemzetközi jog szempontjából továbbra is az 1871-es Német Birodalom marad.
Kla.TV: Tehát, ha jól értettem, a Német Szövetségi Köztársaság csak egy adminisztratív konstrukció volt, amelyet
a győztes hatalmak a közrend fenntartására hoztak létre.
Ezzel el is érkeztem a következő kérdéshez.
Mert az úgynevezett tényellenőrzők gyakran azt állítják, hogy az államnak és hatóságainak vállalatoknak kell lenniük.
Gyakran mondják, hogy a Németországi Szövetségi Köztársaság egy GmbH vagy valami hasonló, egy
vállalat. Annak érdekében, hogy cselekedni tudjon.
Hogy ne legyen veszteség a szabadság és az állami szuverenitás szempontjából. Hogy ne legyenek veszteségek.
De hogyan látod? Az a tény, hogy mi alapvetően csak, mondjuk, egy cég vagyunk, hogy nekünk is van személyi igazolványunk,
ez is ennek az adminisztratív konstrukciónak a jele?
És hogy valójában nem is vagyunk valódi állam, vagyis hogy a Német Szövetségi Köztársaság egyáltalán
nem valódi állam, hanem csak egy közigazgatási egység?
Ez erre utal?
MH: Ez nagyon is jelzésértékű.
Annak idején, 1990-ben, az úgynevezett újraegyesítés idején, ami nem történt meg, Amerika külügyminisztere és Németország, azaz a
Szovjetunió külügyminisztere pótolatlanul hatályon kívül helyezte az alaptörvényt, az alkalmazási
kört, ezt a 23. cikkelyt, amiben ezt meghatározták.
Minden jognak meghatározott alkalmazási körre van szüksége.
Az NDK-nak volt alkotmánya. És az egyik sarkánál levágták, mint amikor érvénytelenítik az útlevelet.
Más szóval, ettől az időponttól, 1990. július 18-tól, amikor ez megtörtént, pontosabban 1990. július 17-től, 1990. július 18-án
a Német Szövetségi Köztársaság és az NDK érvénytelenné vált.
Senki sem rendelkezett többé szuverén hatalommal.
A pártok pénztárosától kezdve senki sem rendelkezett szuverén hatalommal, senkinek sem volt
felhatalmazása arra, hogy a BRD vagy az NDK nevében beszéljen.
És ezt visszatartották a német lakosságtól.
És így valójában vákuumban volt.
A BRD személyi állománya már nem volt elfoglalva, mivel a szövetséges USA, természetesen a Nyugat első
győztes hatalma, itt is felmondta szuverén jogköreit. Tehát ebben az értelemben már nem volt megszállva.
Genscher és Kohl ezt követően a BRD-t Delaware államban cégként jegyeztette be.
Genscher pedig törölte a BRD-t az ENSZ Alapokmányából, és beírta Németországot.
Vállalkozásként is. Delaware államban cégként vannak bejegyezve.
Utánanézhet a nemzetközi cégjegyzékben található tudakozóban. A neve UPIC. Tehát megnézheti.
És azt írja, hogy Steinmeier, a Német Szövetségi Köztársaság elnöke, cégszám, cégcím, tehát ezek mind cégek a
bankon keresztül, mert Kohlnak cégként kellett bejegyeztetnie őket, mert az alkotmányos alapot visszavonták.
Kla.TV: Dr. Haug, térjünk vissza erre a személyi igazolványra.
Tehát ha ez a személyi igazolvány olyan, mint egy céges személyi igazolvány a németországi
cégtől, a Germany Firmától, akkor mit jelent?
MH: Vannak nemzetközi szabályok, amelyek szerint fogoly státuszban, elvileg foglyok vagyunk, eddig valóban
fogoly státuszban vagyunk, talán egy kicsit nagyobb szabadsággal, mint most egy börtönben, de megvan ez a státusz.
És vannak olyan előírások, amelyek szerint ezeket az embereket úti okmánnyal kell ellátni. Személyi igazolvány vagy úti okmány.
A személyi igazolvány azt jelenti, hogy alkalmazottak vagyunk. A szabadságom alatt dolgoztam valahol, a Daimlernél.
A szabadságok alatt dolgoztam valahol, a Daimlernél vagy máshol, és a Daimlertől kaptál egy
személyi igazolványt, mert arra az időre ott dolgoztál.
És pontosan ugyanez vonatkozik a BRD kereskedelmi vállalatra is, amely aztán az
embereket megfelelő személyi igazolvánnyal látja el.
Ez pedig egyértelműen azt jelenti, hogy mi csupán személyzet vagyunk.
Kla.TV: És ezért hontalan is.
MH: És hontalan is.
Kla.TV: Tehát ha a Német Szövetségi Köztársasággal most elvileg csak egy társaságunk van, és nincs igazi alkotmányunk, hanem csak
egy közigazgatási rendtartás a béke és a közrend fenntartására, akkor milyen lehetőségeket kínál a német nép vagy a német
állampolgár számára a tényleges Német Birodalomhoz, a tényleges, ma is érvényes alkotmányhoz
való visszanyúlás? Van-e egyáltalán jelentősége?
Ez egy régi, poros papír, vagy van valami fontos mondanivalója számunkra ma?
MH: Van valami nagyon fontos ebben.
Természetesen nagyon fontos, hogy egy békeszerződéssel elérjük a hadiállapotot, beleértve a békeállapotot is. Ez az előfeltétel.
Aztán a nemzetközi jog szempontjából mi is egy állam vagyunk, egy elismert állam. És ennek megfelelően újra lesznek
állami jogaink, amelyekkel most nem rendelkezünk a BRD esetében.
Valóban hontalanok vagyunk, mindannyian németek.
Ez hihetetlennek hangzik, de igaz.
Akkor ismét lesznek állami jogaink és szuverenitásunk a nemzetközi jog szerint.
És ez az alkotmány, mivel nyilvánvalóan régi, 1871-ből való, lehet, hogy poros vagy ilyesmi, de nem az.
Voltak nagyszerű eredmények.
És szó volt például a Német Birodalom adóügyi helyzetéről is.
Csak 4%-os forgalmi adó volt.
Egyáltalán nem volt jövedelemadó, csak egy bizonyos szint felett egy kis mértékű jövedelemadó.
Más szóval, hadd mondjak egy példát: ha csak 4%-os az áfa, vegyük a benzinárakat.
Ha ma 1,70-nél tartunk, ha van egy dízelem, akkor körülbelül 1,70-nél, akkor a matematikát el lehet végezni, ha csak 4%-os
HÉA van, akkor a benzinárak természetesen megint egészen mások.
Ma 80 centes adókulcs van, a benzin esetében különösen, ötször kevesebb, vagy sokkal kevesebb,
akkor a benzin ára 70 cent vagy annál is több.
Úgy gondolom tehát, hogy ez csak egy példa arra, hogy ez nagyon hasznos lehet a német lakosság számára.
És természetesen tisztában kell lennie azzal, hogy pénzügyi szempontok is felmerülnek.
Ha ezt átváltjuk euróra, akkor például az akkori átlagnyugdíjasnak átlagosan 3000 eurója volt havonta.
Szerintem az átlagnyugdíjasnak - egyeseknek valóban több van, de ők a kivételek - semmi kifogása nincs ellene.
Ha az itteni emberek megint rendesen nyugdíjba mennek nagy adórész nélkül, az itt is nagy
probléma, ha csak a sok üveggyűjtőt stb. nézzük.
Ez tehát számos előnnyel jár.
Fél órán keresztül beszélhetnénk erről, az előnyökről, valójában csak előnyök vannak.
De csak ezt az egy lényeges szempontot szeretném megemlíteni.
Kla.TV: Most egy másik kérdés. Tehát ha a Német Szövetségi Köztársaság alapvetően
csak egy cég, cégként bejegyzett GmbH vagy mi?
MH: Nem GmbH-ként van bejegyezve, hanem egyszerűen cégként. Kla.TV: Cégként van bejegyezve.
És csak egyfajta házirendünk van, egy konstrukció, amely egyszerűen megszervezi,
hogyan élünk együtt, de alkotmányunk nincs.
És mi a helyzet a horrorisztikus államadóssággal, amellyel szembenézünk?
Van-e egyáltalán jelentőségük számunkra?
Ez nem a vállalatra tartozik, és nem a lakosokra, Németország tényleges polgáraira?
Mi a helyzet ezzel? Van ennek bármi köze ehhez?
MH: Ez egy nagyon jó kérdés. Ismét a pénzügyi területen.
Az államadósság vagy a kereskedelmi vállalat ezen adósságai nem tartoznak a Német Birodalomra.
Egyszerűen nincsenek ott. Elvileg már nincsenek is.
A német adófizetőnek évente 10 000-15 000 eurót kell fizetnie (pusztán a kamatlábbal
mérve) csak ezért a horribilis kamatlábért.
Szerintem ez minden háztartásnak nagyon jót tenne.
És ezek az adósságok természetesen nem tartoznak a Német Birodalomra, mert a Német Birodalom gazdag volt, és újra
gazdaggá válhat, ha a dolgokat megfelelően megszervezik.
Kla.TV: Nagyszerű. Most már így néz ki. Donald Trump amerikai elnök és kormánya nagyon jóindulatú az európai
polgárok szabadságával és önrendelkezési jogával szemben.
Nemrégiben a müncheni biztonsági konferencián is.
Vance is nagyon határozottan kiállt a média szabadsága és mindezek mellett, valamint a demokratizálódás és így tovább.
Ön szerint milyen lépéseket kellene tennie a Trump-kormányzatnak, hogy Németország és a németek is hasonlóan elérjék ezt
a békét és békeszerződést, hogy visszanyerjék szabadságukat és szuverenitásukat, és újra állam lehessenek?
Más szóval, mindezek az értékek, amelyeket nyilvánvalóan elvesztettetek a történelem
során, ahogyan azt az imént kifejtettétek.
Mit kellene Trumpnak tennie?
MH: Konkrétan az 1871-es Német Birodalom jogos képviselőit a népnek demokratikus választásokon kell megválasztania.
Én személy szerint nem vagyok a politikai pártok híve.
Személyi választásokat is szervezhet, így azt a személyt választhatja meg, akit szeretne.
És természetesen minden esetben egy asztalhoz kell ülniük a szövetségeseknek.
Tehát mind a négy szövetséges. Franciaország nem játszik jelentős szerepet.
Természetesen Oroszország és Amerika kulcsszerepet játszik.
És itt természetesen konkrét tárgyalásokra is szükség van arról, hogyan lehet lépésről lépésre
visszatérni az 1871-es demokratikus Német Birodalomhoz.
Az 1871 áprilisában kiadott 1871-es alkotmányt a különböző pártok demokratikusan választották
meg: A centrum, a CDU elődje, az SPD már létezett.
Aztán Kelet-Németországban ők is szavazhattak.
És ezt az alkotmányt hatalmas többséggel fogadták el.
A császár gyakorlatilag csak egy képviselő volt a külvilág felé. Mint egy külügyminiszter.
Nem voltak nagy jogai vagy ilyesmi.
Hogy azt hiszitek, hogy monarchia lesz, és akkor leváltok egy császárról.
Ez egy alkotmányos monarchia.
De ahol a császár, mint mondtam, a szócső a külvilág felé.
A többit pedig ugyanilyen demokratikusan határozzák meg.
A Reichstagban, ahogyan az egyébként ma is van.
A berlini Reichstagot nem véletlenül hívják Reichstagnak.
Más szóval, a Reichstag képviselői ezután képesek lesznek a demokratikus folyamatok segítségével
törvénymódosításokat kidolgozni, irányelveket meghatározni stb.
Tehát nem kell attól tartanod, hogy visszamész a legmélyebb középkorba vagy bármi ilyesmi.
Még akkor is nagyon demokratikusan szerveződött.
Kla.TV: Igen, és ha jól értettem, akkor Donald Trump elnöknek, ha aggódik az európaiak szabadságáért, akkor el kellene
érnie, hogy például a Német Birodalom képviselői leüljenek az asztalhoz, és tárgyaljanak egy békeszerződésről.
És mi mást kellett volna tennie?
MH: Igen, persze, Németországban az a kulcshelyzet, hogy főként az USA megszállt minket.
Több mint 30 katonai bázis van itt, nagy katonai bázisok.
A katonák száma hamarosan nagyobb lesz, mint a Bundeswehré.
Tehát nem mondhatod, hogy nem vagyunk elfoglalva.
Gyakorlatilag elfoglaltak vagyunk. Ezt láthatjuk a sok katonai bázisról. Semmi sem változott.
Ezt nevezik katonai törvénynek, amely még ma is hatályban van. Ez is benne van a Szövetségi Jogi Közlönyben.
Alaposan utánanéztem az egésznek. Szóval olyan vagyok, mint egy egerészölyv.
Napokat töltöttem jogi könyvtárakban, és ezeket a forrásokat találtam.
Az 1994-es Szövetségi Jogi Közlönyökben is szerepel, hogy minden marad a régiben. Továbbra is megszállva maradunk.
Tehát ténylegesen és jogilag is megszállva vagyunk.
És Trump nem fogja kivonni a csapatait, amíg nincs békeszerződés.
Ezt meg kell oldani. Addig semmi sem fog történni.
Sokan hívnak, hogy igen, amerikaiak, lassan hazamehettek.
Ez nem lehetséges, mert katonailag megszállt területen vagyunk.
És semmi sem fog történni addig, amíg nem tárgyalunk a békeszerződésről.
És akkor visszanyerhetjük a tényleges szuverenitásunkat is.
Kla.TV: Tehát, ha jól értettem, Donald Trumpnak és kormányának először biztosítania kellene, hogy a
törvényes képviselők békeszerződést tárgyaljanak.
Akkor valahogy vissza kellene vennie a megszállt államot. MH: Vessen véget neki. Kla.TV: Hagyja abba.
Gyakorlatilag pedig azért, hogy Németország ismét az 1871-es alkotmányának megfelelően
működhessen az akkor létrehozott állami szervekkel.
Jól értettem? MH: Pontosan jól értette.
Trump alapvető hozzáállása. Én már kapcsolatba léptem vele.
Azonnal visszahívott. El voltam ámulva.
Néhány nap múlva visszahívott. Ez e-mailben történt.
Láthattad a sorok között, hogy egyszerűen azt mondta, hogy oké, ti németek, ez a ti dolgotok is.
Nem akarok beleszólni és túl sokat diktálni.
Van elég dolga Amerikában, az Egyesült Államokban.
Tehát a sorok között azt írták, hogy lényegében a németeken múlik, hogy visszamennek-e
oda, és visszaszerzik-e a szuverenitásukat.
De természetesen ez csak a Putyinnal folytatott tárgyalásokon lehetséges, jelenleg Putyinnal. És
Trump. Mert azok még mindig a törvényes törvények.
Kla.TV: Oké. Tehát Trumpnak Németország kérdésében is meg kellene állapodnia Putyinnal.
Beszélgetésnek is kell lennie. Kell lennie egy témának.
És akkor a kettőnek, valószínűleg Nagy-Britanniával és Franciaországgal együtt el kellene
dönteniük, hogy rendben, visszatérhettek a régi, még mindig létező alkotmány szerinti működéshez.
De a kezdeményezésnek, ha jól értem, akkor a megszállótól kellene származnia, aki ezt lehetővé tenné.
MH: Mindkettő és. Arról van szó, hogy közeledjünk egymáshoz.
És valakinek természetesen meg kell tennie az első lépést.
Olyan kis, apró lépés volt részemről, hogy egyáltalán felvettem vele a kapcsolatot.
És pontosan tudja, hogy mi folyik itt.
Hiszen az utolsó törvényhozási időszakban azt mondta, hogy ő valójában békeszerződést akar adni Németországnak.
Az, hogy ez most rajta múlik, már régen megtörténhetett volna.
De ezt mondta, és biztos vagyok benne, hogy sokan tudják ezt is.
És valószínűleg sokan nem tettek vele semmit, mert azt hitték, hogy valami olyasmit kötöttünk, mint egy békeszerződés.
Nem véletlenül mondja ezt. Pontosan tudják, hogy mi folyik Németországban.
Putyin pedig ezzel kapcsolatban azt mondta, hogy ő is szeretne békeszerződést kötni. Németországgal.
Csak azt nem tudja, hogy kivel kellene aláírnia. Akkoriban Merkel volt a soros.
És ő nem a Német Birodalom törvényes képviselője.
Ezért fogalmazta meg nagyon pontosan. Erre oda kell figyelni.
Kla.TV: De hogyan tudna most egy amerikai kormány és az Orosz Föderáció támogatni, csak hogy
a megfelelő képviselők üljenek le az asztalhoz?
MH: Mint mondtam, ez természetesen a német nép ügye is.
Vannak ott barátaim, akiknek jó kapcsolataik vannak az oroszországi nagykövetségen is.
És azt mondták, hogy Putyinnal egyenrangú félként beszélhetünk. Ő nyitott.
Ha képviselőket küldünk, még ha csak ideiglenesen is, akkor nem fogja bezárni az ajtót.
Mi, azaz a nagykövetségen dolgozó emberek vagy mi, hadd fogalmazzak így, ezt
világosan kommunikáltuk. Az ajtók nyitva vannak.
Rajtunk múlik, és egyenrangú félként fogadnak minket, hogy ugyanúgy tegyük meg
ezeket a lépéseket, hogy közeledjünk egymáshoz.
Ez lassan Németország számára is közeledik.
Kla.TV: Egy érdekes szempont, Dr. Haug.
Szép. És még mindig sokat olvashatsz róla, valószínűleg a könyvedben.
MH: Minden benne van, az összes jogi szöveg, a történelem, mindent aprólékosan és alaposan felkutattam.
Nem vagyok tévedhetetlen. Mindig vannak olyan dolgok, amelyekről valaki mást tud.
Nagyszerű, ennek nagyon örülök. Mindig új kiadásokat készítek.
Ez a második kiadás, amelyben az egészet kibővítem és további meglátásokkal gazdagítom.
De minden, amit tartalmaz, alaposan ki lett kutatva.
Kla.TV: Nagyszerű. Dr. Haug, köszönjük szépen, hogy beavatott minket a Német Birodalom eme titkaiba.
Természetesen csak a felszínt karcoltuk, de érdekes volt hallani róla.
Ez azt jelenti, hogy a stafétabotot most tulajdonképpen maguk a németek veszik át.
A megszálló hatalmak pedig nyitottak arra, hogy támogassák ezeket a dolgokat.
MH: Mindenesetre. Az én tapasztalatom szerint.
Máskülönben nem jött volna ilyen gyorsan a visszajelzés például Trumppal és Oroszország képviselőivel.
Kla.TV: Nagyszerű. MH: Köszönöm szépen. Kla.TV: Igen, szívesen. MH: Most azt mondom, hogy valamit sikerült közvetítenem.
Még mindig nagyon a felszínen. Lehet, hogy lesznek még olyan interjúk, amelyekben itt-ott egy kicsit mélyebbre megyünk.
A helyzettől függően. Jó ötlet lenne. Köszönöm szépen.
Kla.TV: Nagyszerű. Köszönjük a készségüket. MH: Köszönöm.