Mūsu 2024. gada 27. decembra raidījumā "Kara pretiniekus nevēlas prezidenta amatā" mēs ziņojām par to, ka Rumānijas
Konstitucionālā tiesa anulēja Rumānijas prezidenta vēlēšanas.
Pirmajā kārtā iepriekš uzvarēja neatkarīgais kandidāts Kalins Georgesku, kurš ir
pazīstams ar savu kritisko nostāju pret NATO un ES.
Raidījums parādīja, ka tiesas lēmums bija ļoti apšaubāms.
Liela daļa Rumānijas iedzīvotāju apšaubīja šīs rīcības likumību.
Viņa popularitāte nepārtraukti pieauga, un janvārī aptaujās viņš ar 37% ievērojami apsteidza savus konkurentus.
Februārī Georgescu arestēja tiesībsargājošās iestādes, kad viņš mēģināja paziņot par savu kandidatūru
atkārtotām vēlēšanām, kurās, visticamāk, būtu uzvarējis.
Pēc nopratināšanas viņš tika atbrīvots, bet prokuratūra viņu uzraudzīja.
Līdz ar to viņam cita starpā ir aizliegts izbraukt no valsts. Viņam arī nav atļauts
atvērt kontus sociālajos plašsaziņas līdzekļos.
Tauta uz šo soli reaģēja ar plašām solidaritātes demonstrācijām.
Bukarestē simtiem tūkstošu cilvēku izgāja ielās, lai atbalstītu Georgescu.
Tomēr ar vēlēšanu komisijas lēmumu viņš tika izslēgts no atkārtotajām vēlēšanām.
Pēc tam Georgescu iesniedza apelāciju, taču Rumānijas Konstitucionālā tiesa, kas jau
bija anulējusi pirmās vēlēšanas, to noraidīja.
Tādējādi tiesiskais process ir izsmelts, un populārajam kandidātam nav atļauts kandidēt vēlēšanās.
Bet vai šis lēmums tika pieņemts pareizi?
Vai tiesa patiešām ir pieņēmusi neitrālu un objektīvu spriedumu, vai arī ir pierādījumi par citu spēku ietekmi?
Kla.TV ir veikusi rūpīgāku izpēti:
Pirms mēs runājam par Georgescu diskvalifikāciju atkārtotai ievēlēšanai, atskatīsimies uz
prezidenta vēlēšanu pirmās kārtas atcelšanu.
Tas ir kritizēts no dažādām pusēm.
Minhenes drošības konferencē ASV viceprezidents Dž.D. Venss Rumānijas varas iestāžu lēmumu atcelt vēlēšanas
raksturoja kā "uzbrukumu demokrātisku lēmumu pieņemšanai".
Tāpēc ASV valdība uz laiku apturēja vīzu programmu Rumānijai.
Arī tā sauktā Venēcijas komisija, kas konsultē Eiropas Padomi konstitucionālo un starptautisko tiesību
jautājumos, izskatīja šo lietu un kritizēja lēmumu.
Arī bijušais Rumānijas ārējās izlūkošanas dienesta SIE direktors Silviu Predoiu publiski apšaubīja tiesas lēmuma pamatojumu.
Tiesneši atteikumu pamatoja ar to, ka Rumānija ir kļuvusi par "agresīva Krievijas hibrīduzbrukuma mērķi".
Atsaucās uz izlūkošanas informāciju, ko neilgi pirms tam atklāja priekšsēdētājs Johannis.
Predoiu kategoriski nepiekrita šim apgalvojumam:
"Aplūkosim šos ziņojumus vēlreiz - nekur nekas neliecina, ka vēlēšanas būtu manipulējis kāds ārvalstu aktieris.
Nevienā ziņojumā. Kāpēc? Tāpēc, ka šādu darbību nebija.
Nebija nekādu iejaukšanās pasākumu, kas pārsniegtu parasto ārvalstu propagandas apjomu."
Tomēr skandāls ir vēl dziļāks.
Rumānijas pētnieciskais žurnāls "Snoop" rūpīgi izpētīja "TikTok" kampaņas, kuras, iespējams, iniciējuši krievi un
kuras - saskaņā ar Konstitucionālās tiesas spriedumu - esot bijušas izšķirošas Georgescu uzvarai vēlēšanās.
Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka vienu no šīm kampaņām finansēja toreizējā prezidenta
Klausa Johanisa Nacionāli liberālā partija (PNL).
Mēs varam tikai spekulēt par iemesliem.
Taču tieši šī kampaņa Rumānijas Nacionālās aizsardzības augstākās padomes dokumentā ir aprakstīta
kā pierādījums Krievijas iejaukšanās vēlēšanās.
Šie secinājumi padara jau tā ļoti apšaubāmo tiesas lēmumu pilnīgi absurdu.
Vēlēšanas acīmredzami tika atceltas, pamatojoties uz aizdomām.
Kāpēc? Vai tiesnešiem tika izdarīts spiediens?
Georgescu pats apsūdzēja ASV valsts sekretāru Antoniju Blinkenu, Eiropas Savienību un ārvalstu
donorus, ka tiem šajā procesā bijusi izšķiroša loma.
Vai tās ir sazvērestības teorijas, vai arī ir pierādījumi tam, ka Georgescu ar šīm apsūdzībām ir trāpījis mērķī?
Baidena administrācijas loma
Trampa administrācijas īpašais pārstāvis ārpolitikas jautājumos Ričards Grenels noliedz
apgalvojumu, ka Krievija ir iejaukusies Rumānijas vēlēšanās.
Pēc Grenela teiktā, Baidena administrācijas diplomātisko darbību izmeklēšana atklāja, ka tā Rumānijas vēlēšanās
mēģinājusi nosvērt svaru kausus pret konservatīvo kandidātu.
Baidena administrācijas ietekmi apstiprināja arī rumāņu pētnieciskās žurnālistes Iosefinas Paskālas veiktie pētījumi.
ES loma
Bijušais ES komisārs Tjerī Bretons (Thierry Breton) pirms Vācijas parlamenta vēlēšanām
izteicās par AfD iespējamo spēcīgo sniegumu:
"Pagaidīsim un redzēsim, kas notiks, pagaidām saglabāsim vēsu prātu un īstenosim savus likumus Eiropā.
Tas ir tāpēc, ka pastāv risks, ka tie tiks apieti, un, ja tie netiks ievēroti, tas var izraisīt traucējumus.
Mēs to darījām Rumānijā, un, ja būs nepieciešams, tas būs jādara arī Vācijā."
Ko Bretons domā ar "mēs", kad saka: "Tā mēs rīkojāmies Rumānijā"?
Tātad, vai Georgescu ir taisnība, apgalvojot, ka ES ir ietekmējusi šo jomu?
Arī bijušais Rumānijas Sociāldemokrātiskās partijas līderis Liviu Dragnea (Liviu Dragnea) ir pārliecināts,
ka Konstitucionālā tiesa ir ietekmēta no ārvalstīm.
Viņš norāda, ka Francijas vēstnieks vairākas reizes tikās ar Konstitucionālās tiesas priekšsēdētāju, pēdējo
reizi dažas dienas pirms lēmuma par Georgescu izslēgšanu.
Dragnea šādi komentēja vēstnieka vizītes:
"Viņš ieradās dot rīkojumus, nevis apciemot draugu."
Georgescu sarkastiski komentēja šīs vizītes ar šādu tvītu: "Lai dzīvo Francija un Brisele,
lai dzīvo viņu kolonija ar nosaukumu Rumānija!"
Džordža Sorosa loma
Saskaņā ar Georgescu teikto, trešā grupa, kas ietekmēja vēlēšanas, bija ārvalstu ziedotāji.
Šeit pēdas galvenokārt ved pie globālā stratēģa Džordža Sorosa.
Viņš ir radinieks cilvēkam, kurš iesniedza prasību par Georgescu izslēgšanu no vēlēšanām, -
bijušajam Rumānijas izglītības ministram Remusam Pricopie.
Pašlaik viņš ir Bukarestes Nacionālās politikas zinātņu un valsts pārvaldes universitātes rektors.
Šī universitāte ir daļa no universitāšu tīkla, kurā Džordžs Soross investē 1 miljardu ASV dolāru, lai
"apkarotu nacionālismu un veicinātu atvērtu sabiedrību".
Kā mēs detalizēti paskaidrojām 2024. gada 27. decembra programmā , Soross Rumānijā ir izveidojis spēcīgu tīklu un ar
saviem ziedojumiem un NVO tīklu ir iefiltrējies lielā daļā partiju, plašsaziņas līdzekļu un universitāšu.
Kalins Georgesku intervijā paziņoja, ka no savas prezidentūras pirmās dienas likvidēs šos tīklus. Georgescu stenogramma:
"Klausieties, Sorosa tīkls noteikti tiks aizliegts, jo tas ir nodarījis lielu kaitējumu manai valstij, maniem cilvēkiem.
Varu jums apliecināt, ka jau pirmajā mana pilnvaru termiņa minūtē.
Tas tiks aizliegts jau pirmajā mana pilnvaru termiņa minūtē. Ne vēlāk.
Jo viss, ko darīja Sorosa tīkls, bija vērsts ne tikai pret demokrātiju, kas ir postoša, bet arī pret kultūru,
tradīcijām un visu, kas ir daļa no Rumānijas vērtībām.
Tātad vēlreiz: Sorosam ir jāpazūd no šīs valsts - pilnībā.
Kopā nozīmē: Kopā. Bez diskusijām, bez sarunām!
Vairāki Konstitucionālās tiesas tiesneši, kas izslēdza Džordžesku no vēlēšanām, arī bija saistīti ar Sorosu, kā
atklāja rumāņu pētnieciskā žurnāliste Iosefina Paskala.
Piemēram, pirms kļūšanas par konstitucionālo tiesnesi Elena Tanašesku bija Sorosa tīkla NVO "Sabiedriskās politikas institūta"
valdes locekle, no kura ir saņēmusi ievērojamu finansējumu.
Tāpēc nav pārsteidzoši, ka šie tiesneši nevēlējās pieļaut, lai kandidāts, kas tik skaidri
nostājas pret Sorosu, varētu kandidēt vēlēšanās.
Secinājums: Pastāv nopietnas pazīmes, ka Rumānijas Konstitucionālā tiesa, pieņemot lēmumu anulēt prezidenta vēlēšanas
un neļaut Džordžesku kandidēt, tika ietekmēta no ārpuses.
Tas liek domāt, ka tas ir apvērsums, ko pret tautas atbalstīto kandidātu veic slepeni darbojošās
fona varas - pazīstamas arī kā "dziļā valsts" -.
Rumānija nav atsevišķs gadījums.
Arī Francijā Marīnai Lepēnai, kurai bija lielas izredzes uzvarēt nākamajās prezidenta vēlēšanās, ar tiesas
spriedumu tika aizliegts kandidēt vēlēšanās turpmākajos gados.
Līdz šim šāda atklāta "dziļās valsts" rīcība reti kad bija nepieciešama, jo tā spēja manipulēt ar cilvēkiem,
kontrolējot galvenos plašsaziņas līdzekļus, lai tie balsotu par viņiem piedāvātajiem kandidātiem.
Pieaugot brīvo plašsaziņas līdzekļu un neatkarīgo pētniecisko žurnālistu, piemēram, Iosefīnas Paskālas (Iosefina Pascal),
ietekmei, cilvēkus vairs nevar turēt iecerētajā hipnozē.
Astoņkāji, kas līdz šim ir darbojušies slepeni, tagad arvien biežāk ir spiesti
iejaukties tieši un atklāti, kā tas notika Rumānijā.
Tomēr, līdzīgi kā pēc vēlēšanu atcelšanas Rumānijā, tas izraisīja tikai izaicinošu reakciju no
tautas puses, kas vēl vairāk atbalstīja Georgescu.
Tas liek ēnu valdībai arvien vairāk parādīt savu patieso, pilnīgi nedemokrātisko seju,
kas savukārt paātrina tautas atmodas procesu.
Tādēļ, dārgie skatītāji, nepadodieties arvien acīmredzamākajai taisnīguma sabrukšanai visur, bet
gan kļūstiet par daļu no šī globālā atmodas procesa.
Pat ja dziļā valsts mēģina iesaldēt jaunos pumpurus kā aprīļa salnas, cilvēciskais pavasaris tuvojas un to vairs nevar apturēt!