У нашем емитовању 27. децембра 2024. године: "Противници рата нису добродошли као председник" , известили смо о поништењу
румунских председничких избора од стране Румунског уставног суда.
Први круг је раније освојио независни кандидат Калин Џорџеску, који је познат по свом критичком ставу према НАТО-у и ЕУ.
Програм је показао да је одлука суда веома спорна.
Велики делови румунске популације су сумњали у законитост ове акције.
Његова популарност је стално расла, а у јануару је у анкетама био далеко испред својих ривала са 37%.
У фебруару су га притвориле органе реда док је намеравао да објави своју кандидатуру за
поновљене изборе, које би највероватније добио.
Он је пуштен након саслушања, али је стављен под надзор јавног тужилаштва.
То значи, између осталог, да му је забрањено да напусти земљу. Такође му није дозвољено
да отвори ниједан налог на друштвеним мрежама.
Људи су на овај потез одговорили великим скуповима солидарности.
Стотине хиљада људи изашло је на улице у Букурешту у знак подршке Џорџеску.
Међутим, он је одлуком изборне комисије искључен из поновних избора.
Георгеску је потом поднео жалбу, али ју је румунски Уставни суд одбацио, који је већ поништио прве изборе.
Правни лекови су тиме исцрпљени, а популарни кандидат није примљен на изборе.
Али да ли је ова одлука донета поштено?
Да ли је суд заиста пресудио неутрално и објективно у овом случају, или постоје индикације да су друге силе вршиле утицај?
Kla.TV је за вас детаљније погледао:
Пре него што разговарамо о искључењу Жоржескуа из поновљеног избора, хајде да се осврнемо
на поништење првог круга председничких избора.
Ово су критиковале различите стране.
На Минхенској безбедносној конференцији, амерички потпредседник Џ. Д. Венс описао је одлуку румунских власти да
пониште изборе као "напад на демократско доношење одлука".
Као последица тога, Влада САД је привремено обуставила програм виза за Румунију.
Такозвана "Венецијанска комисија", која саветује Савет Европе у питањима уставног и међународног
права, такође је разматрала случај и критиковала одлуку.
Бивши директор Румунске службе спољне обавештајне службе (SIE), Силвиу Предоју, такође је јавно довео у
питање разлоге на којима је суд засновао своју одлуку.
Судије су поништење образложиле тиме што је Румунија постала мета "агресивног хибридног руског напада".
Поменуте су обавештајне информације које је недавно открио председник Јоханис.
Предоју је жестоко оповргао овај исказ:
"Хајде да још једном пажљиво погледамо ова извештаја – нигде се не помиње страни актер који манипулише изборима."
Ни у једном извештају. Зашто? Зато што таквих радњи није било.
Није било интервенција које су превазишле уобичајени обим страних пропаганда.
Међутим, обим скандала сеже још дубље.
Румунски истраживачки часопис Снуп испитао је кампање на ТикТоку за које се тврди да су их покренули Руси, а које су,
према Уставном суду, биле пресудне за изборну победу Џорџескуа.
Међутим, њихове истраге су откриле да је једна од ових кампања била финансирана од стране Националне
либералне партије (PNL) тадашњег председника Клауса Јоханиса.
Зашто је ово тако је предмет шпекулација.
Али управо ова кампања је описана у документу Врховног савета националне одбране Румуније као доказ руског мешања у изборе.
Ови налази чине већ иначе веома сумњиву одлуку суда потпуно апсурдном.
Избори су очигледно отказани на лажним основама.
Зашто је ово тако? Да ли су судије биле под притиском?
Сам Жоржеску је оптужио америчког државног секретара Антонија Блинкена, Европску унију и стране
донаторе да играју одлучујућу улогу у овом процесу.
Да ли су ово теорије завере или постоје докази који указују да је Џорџеску сасвим у праву са овим оптужбама?
Улога администрације Бајдена
Ричард Гренел, специјални представник администрације Трампа за спољну политику, оповргао је
тврдњу да је Русија мешала у румунске изборе.
Према Герелу, истрага дипломатских активности Бајденове администрације открила је да је она покушала да скрене равнотежу
на изборима у Румунији против конзервативног кандидата.
Утицај који је вршила Бајденова администрација такође је потврђен истрагама које је спровела
румунска истраживачка новинарка Јозефина Паскал.
Улога ЕУ
Бивши комесар ЕУ Тијери Бретон привукао је пажњу уочи немачких општих избора изванредним
цитатом у вези са могућношћу снажних резултата за АФД:
"Па хајде да сачекамо и видимо шта ће се десити, за сада останемо при здравој памети и спроведемо наше законе у Европи."
Постоји ризик да ће бити заобиђене, а ако се не спроведу, то би могло довести до поремећаја.
Урадили смо то у Румунији, а ако буде потребно, мораће да се уради и у Немачкој.
Кога Бретон мисли под "ми" када каже: "Ми смо то урадили у Румунији"?
Да ли је, дакле, Жоржеску у праву када тврди да је ЕУ овде вршила утицај?
Ливиу Драгнеа, бивши лидер Румунске социјалдемократске партије, такође је убеђен да су стране силе вршиле утицај на Уставни суд.
Он указује да се француски амбасадор неколико пута састајао са председником Уставног суда, а последњи
пут неколико дана пре одлуке о искључењу Жоржеску.
Драгнеа је прокоментарисао посете амбасадора на следећи начин:
Он је дошао да даје наређења, а не да посети пријатеља.
Жоржеску је саркастично прокоментарисао ове посете твитом: "Да живе Француска и Брисел, да
живи њихова колонија која се зове Румунија!"
Улога Џорџа Сороса
Према Георгеску, трећа група која је утицала на изборе били су страни донатори.
Овде трагови воде првенствено до глобалног стратега Џорџа Сороса.
Он је повезан са човеком који је поднео тужбу да се Жоржеску искључи са избора: бившим
румунским министром просвете Ремусом Прикопијем.
Он је тренутно ректор Националног универзитета политичких студија и јавне управе у Букурешту.
Овај универзитет је део мреже универзитета у коју Џорџ Сорос улаже милијарду америчких долара "за борбу
против национализма и промоцију отвореног друштва".
Као што смо детаљно објаснили у нашем емитовању 27. децембра 2024. , Сорос има јаку мрежу у Румунији и својим
донацијама и мрежом невладиних организација инфилтрирао је велике делове политичког пејзажа, медија и универзитета.
Калин Џорџеску је у интервјуу најавио да ће од првог дана свог председништва расформирати ове мреже. Џорџеску је рекао:
"Слушај, мрежа Сороса ће сигурно бити забрањена јер је нанела много штете мојој земљи и мом народу."
Од саме прве минуте мог мандата могу вас у то уверити.
Биће забрањено у првом минуту мог мандата. Не касније.
Јер све што је урадила мрежа Сороса није било усмерено само против демократије – што је катастрофално – већ и против
културе, традиције и свега што припада вредностима Румуније.
Дакле, још једном: Сорос мора потпуно да напусти ову земљу.
Тотал значи укупно. Без расправе, без преговарања!
Неколико судија Уставног суда, који је искључио Џорџеску са избора, такође је имало везе са Соросом, како је
открила румунска истраживачка новинарка Јозефина Паскал.
На пример, пре него што је постала судија Уставног суда, Елена Танасеску је била чланица одбора Института за јавну
политику, невладине организације која припада Соросовој мрежи и која је од ње добила значајна средства.
Стога није ни чудо што ти судије нису хтеле да дозволе кандидату који је заузео тако јасан
став против Сороса да се кандидује на изборима.
Закључак: Постоје јаки показатељи да је Румунски Уставни суд био под утицајем спољних сила у одлукама да поништи
председничке изборе и онемогући Жоржеску да се кандидује.
Ово указује да је ово државни удар тајних снага које делују иза кулиса – такозване "дубоке
државе" – усмерен против кандидата кога подржава народ.
Румунија није изолиран случај.
И у Француској је Марин Ле Пен, која је имала добре шансе да победи на следећим председничким изборима, судском
одлуком забрањено да се кандидује у наредних неколико година.
До сада је таква отворена акција Дубоке државе ретко била неопходна, јер јој је контрола над главним медијима
омогућила да манипулише људима до те мере да су углавном гласали за кандидате које је она предложила.
Због све већег утицаја слободних медија и независних истраживачких новинара као што је Јосефина Паскал,
људи више не могу бити држани у жељеном стању хипнозе.
Октобар, који је до сада деловао тајно, све више је приморан да предузме директне, отворене акције, као у Румунији.
Међутим, као што је био случај након поништења избора у Румунији, то је само довело до непокорне
реакције народа, који се још снажније окупио око Џорџескуа.
Ово приморава сенчичку владу да све више открива своје право, потпуно недемократско
лице, што заузврат убрзава процес буђења народа.
Поштовани гледаоци, немојте се обесхрабрити због све очигледнијег неуспеха правосудног система,
већ постаните део овог глобалног процеса пробуђења.
Чак и ако дубока држава покуша да замрзне нове пупољке као априлски мраз, пролеће
човечанства долази и не може се зауставити!