[Alates 1982. aastast tähistatakse 15. mail rahvusvahelist sõjaväeteenistusest keeldumise päeva.
Vastupanu on inimõigus!
1987. aastal tunnustas ÜRO Peaassamblee õigust keelduda sõjaväeteenistujate teenistusest rahvusvaheliseks inimõiguseks.
2004. aastal kutsus ÜRO inimõiguste komisjon ÜRO liikmesriike üles reguleerima ja järgima oma siseriiklikes
õigusaktides õigust sõjaväeteenistuse keeldumisele.
Vikipeedia andmetel on sõjaväeteenistusest keeldumine demokraatlikes õigusriikides seadusega kaitstud kodanikuõigus.
Tavaliselt on see aga seotud teatud menetluste ja tingimustega, mille rikkumine toob kaasa kriminaalseid tagajärgi.
Diktatuurides ja riigi poolt kehtestatud erakorralise seisukorra (näiteks sõjaseisukorra) ajal on sõjaväeteenistusest keeldumine
sageli ebaseaduslik ja seda käsitletakse kriminaalkuriteona.
Kuid kuidas on seda inimõigust, milleks on sõjaväelase kohusetunne, erinevates riikides käsitletud?
Kes osutub "demokraatlikuks õigusriigiks" ja kes "diktatuuriks"?
Järgnevalt vaadeldakse lähemalt mõningaid riike:
Endistes nõukogude vabariikides Aserbaidžaanis ja Türkmenistanis ähvardab
sõjaväeteenistusest keeldujaid mitmeaastane vanglakaristus.
Põhja-Küprosel on juba mitu sõjaväeteenistusest keeldujat kohtu alla antud.
Türgis kiusatakse taga ka sõjaväeteenistusest keeldujaid.
Pole üllatav, et diktaatorlikus Põhja-Koreas karistatakse sõjaväeteenistusest keeldumise eest karistustega,
mis võivad hõlmata vangistust internatsioonilaagris.
Kuid isegi väidetavalt demokraatlikus Lõuna-Koreas kiusati sõjaväeteenistusest keeldujaid aastakümneid taga.
68 aasta jooksul istus peaaegu 20 000 sõjaväeteenistusest keeldujat kokku peaaegu 37 000 aastat vanglas.
Ehkki seadus sõjaväeteenistusest keeldumise kohta võeti vastu alles 2019. aasta lõpus, tuleb
36-kuuline "asendusteenistus" läbida vanglates.
See on ligikaudu kaks korda pikem kui tavaline sõjaväeteenistus.
Nende igapäevaste ülesannete hulka vanglates kuuluvad "hooldus- ja hügieenitööd".
Ka Kagu-Aasia riigid Singapur ja Tai ei tunnusta samuti õigust sõjaväeteenistuse keeldumisele.
Kirde-Aafrikas asuvas Eritreas on mehed ja naised mõnikord meelevaldselt kuni 20-aastaseks ajateenistuseks
sunnitud; paljud on selle tulemusena riigist lahkunud.
Iisrael tunnustab vaid piiratud õigust sõjaväeteenistusest keeldumisele sõjaväeteenistusest kohustatud naiste puhul.
Meeste keeldumist sõjaväeteenistusest käsitletakse kui allumatust või deserteerimist.
"Tagesschau.de" teatas 16. aprillil 2025, et sõdurivastased on muutumas Iisraeli jaoks probleemiks.
Iisraeli armee tugineb nn reservistidele, keda saab pärast ajateenistust kuni 40. eluaastani kutsuda.
Pärast Hamasi rünnakut 7. oktoobril 2023 on väidetavalt üle 100 000 reservisti keeldunud teenistusest Iisraeli armees.
Nüüd sõda Ukrainas alates 24. veebruarist 2022:
Rahuliikumisele lähedase Saksa ühingu "Connection e.V." hinnangul on 2022. aasta septembriks
Valgevenest lahkunud üle 22 000 sõjaväekohustusliku mehe.
Valgevenes kehtib kohustuslik sõjaväeteenistus kõigile 18-27-aastastele meestele.
Karistusseadustiku kohaselt ähvardab kohusetundest keeldujaid trahv ja kuni 5-aastane vanglakaristus.
"Connection e.V." jõuab sõltumatu Venemaa võrgustiku uuringu põhjal järeldusele, et ajavahemikul 24. veebruarist 2022 kuni
juulini 2023 on vähemalt 250 000 Venemaalt pärit ajateenijat lahkunud riigist ja otsinud kaitset teistes riikides.
Venemaal on kõik 18-30-aastased mehed kohustatud läbima ajateenistuse.
Taotlus kaitseväeteenistusest keeldumiseks on võimalik ainult kuni ajateenistusse võtmiseni.
Reservväelastel - keda võib teenistusse kutsuda kuni 65. eluaastani - ja sõduritel ei ole
õigust taotleda sõjaväeteenistusest keeldumist.
Pärast 2022. aasta novembris toimunud seadusemuudatust võib ka nn asendusteenistuses olevaid ajateenistusest
keeldujaid kutsuda sõjaväeteenistusse relvastamata teenistusse.
Kui Venemaal - mida laimatakse kui diktatuuri - on õigus sõjaväeteenistusest keeldumisele osaliselt
tagatud, siis Ukraina valitsus peatas sõja alguses õiguse sõjaväeteenistusest keeldumisele täielikult.
Sõltumatustunnistusega keeldujaid võetakse vastutusele ja mõnel juhul mõistetakse neile mitu aastat vangistust.
Jaanuarist kuni septembrini 2023 viidi läbi peaaegu 19 000 kriminaalmenetlust kohusetundest keeldumise tõttu.
Ja desertööride vastu on veel palju menetlusi.
Neid ootab ees aastatepikkune vangistus või tagasipöördumine rindele.
Kõik Ukraina mehed vanuses 18-60 aastat, sealhulgas välismaal elavad mehed, peavad end registreerima
sõjaväeteenistusse ja ajakohastama oma elukoha staatust.
"Connection e.V." hinnangul on 2024. aasta alguseks Ukrainas üle 325 000 sõjaväeteenistusest
kõrvale hiilinud ja Euroopa Liitu põgenenud mehe.
Teised riigid, kus on õigus sõjaväeteenistusest keeldumisele rahuajal, piiravad või
kaotavad selle täielikult ka sõjaolukorras.
Nende "demokraatia mask" langeb ja nende tõeline, inimvaenulik nägu paljastub.
Seda seetõttu, et õigus sõjaväeteenistusest keelduda kehtib isegi riikliku hädaolukorra ajal, mis ohustab rahva elu,
nagu kirjutas ÜRO inimõiguste ülemkomissar ühes väljaandes.
On märkimisväärne, et lääne poliitikud ja meedia põhjendavad oma toetust Ukrainale
sellega, et Ukraina on "demokraatlikul pinnal".
Näiteks tegi "SRF" seda 22. augusti 2023. aasta intervjuus Saksa propagandauurija ja ajaloolase Christian Hardinghausiga.
Seetõttu ei ole üllatav, et "SRF" näitab vaid Venemaale näpuga, kui tegemist on sõjaväelaste
sõdurivastutusega, ja ei ütle sõnagi olukorra kohta Ukrainas.
"SRF" osutub seega Ukraina valitsuse propagandistlikuks kõnepuldiks ja seega sõja osapooleks.
Ukraina valitsus on aga kõike muud kui "demokraatlikul pinnal", nagu näitab tema ebainimlik kohtlemine sõjavastaste suhtes.
Üks 36-aastane Šveitsis elav ukrainlane ütles samuti swissinfo.ch-le:
"Kogu süsteem on minu arvates korrumpeerunud ülevalt alla.
Seepärast deserteerivad inimesed ja kaotavad motivatsiooni rindele minna.
Minu sõber, kes on seal, ütleb mulle pidevalt: "Ära isegi mõtle siia tulema"."
Lõpetuseks vaatleme, kuidas ELis ja eriti Saksamaal käsitletakse inimõigust keelduda sõjaväeteenistuse kohustusest.
Rudi Friedrich ühingu "Connection e.V." esindaja sõnul on Saksamaa Liitvabariigi migratsioonibüroo
andmetel umbes 3500 venelast taotlenud Saksamaal varjupaigataotlust sõjaväeteenistuse keeldumise tõttu.
ELis tervikuna on neid umbes 10 000, kuid enamik nende varjupaigataotlusi lükatakse kogu ELis tagasi.
Vana föderaalvalitsus on kuulutanud, et Venemaalt deserteerunutele tuleks anda pagulaskaitse.
Kuid need on vaid mõned.
Enamik läände põgenenud venelastest on ajateenistusest kõrvalehoidjad, kes ei taha,
et neid üldse sõjaväeteenistusse kutsutaks.
Nende varjupaigataotlused lükatakse tavaliselt tagasi põhjendusega, et ei ole
"märkimisväärselt" tõenäoline, et nad värvatakse sõja jaoks.
Saksa kohtute erinevad otsused näitavad, et Venemaa sõjaväekohustuslaste ohuolukorra
hindamine ei ole sugugi ühtselt reguleeritud.
Ukrainast pärit pagulased on seni olnud Saksamaal seaduslikult turvaline:
Nagu kõigil Ukraina kodanikel, on neil praegu veel ajutine humanitaarabi elamisluba, mis kehtib kuni märtsini 2026.
Ukraina valitsus avaldab aga üha suuremat survet Saksamaa valitsusele, et see annaks sõjaväekõlblikud mehed üle.
Kui tegemist on "vastupanuga riigivõimule", on väljaandmine tõepoolest lubatud.
- 16. jaanuari 2025. aasta otsus föderaalse kohtu poolt Ukraina sõjaväelaste tagasisaatmise kohta tekitas segadust.
See ei saaks olla kaugemaleulatuvam:
Seitse aastat föderaalses migratsiooni- ja pagulasametis töötanud advokaat René Boyke sõnul on föderaalne
kohus rikkunud inimväärikust ja teinud mitmeid vigu.
Föderaalne kohus on seisukohal, et:
"Kui "väljaandmismenetluses olev tagakiusatud isik" keeldub sõjaväeteenistusest südametunnistuse tõttu, tuleb ta
siiski välja anda, kui tema väljaandmist taotlev koduriik on rahvusvahelise õiguse vastaselt relvajõududega rünnatud."
Arvestades, et rindesõduri keskmine eluiga Ida-Ukrainas on vaid neli tundi - nagu ütles endine USA mereväelane veebruaris
2023 ABC News'ile -, tallatakse inimõigusi jalge alla.
USA mereväelane võitles Bachmutis Ukraina relvajõudude kõrval.
Boyke sõnul on sellel föderaalse kohtu otsusel kaugeleulatuvad tagajärjed - eriti sakslaste jaoks.
Tsitaat: "Kuigi otsus puudutab tegelikult ühe ukrainlase väljaandmist, siis kui lugeda otsust, siis selgub,
et tegelikult on tegemist küsimusega, kas sakslastel on õigus hoiduda sõja ajal sõjaväeteenistusest.
Ja föderaalne kohus vastab sellele küsimusele eitavalt, väljendades seda mõnevõrra segaselt, kui ta
väidab, et "kohus on seisukohal, et sõjaväeteenistuse keeldumise õiguse peatamine ei ole mõeldamatu".
Millise signaali saadab föderaalne kohus välja! (...) See valmistab muidugi ette pinnase edasisteks arenguteks."
Boyke jõuab lõpule:
"Olgem realistlikud: sõja korral ei ole Saksamaal õigust sõjaväeteenistusest keelduda. (...)
Föderaalne kohus väljendab end selles küsimuses ainult konjunktiivis, kuid siiski ebatavaliselt selgelt. (...)
Igaüks, kes tahab seda näha, võib näha, et Euroopa valmistub suureks sõjaks."
Seega tuleb eeldada, et näiliselt demokraatlikud õigusriigid, nagu Saksamaa ja ELi riigid, osutuvad
sõja ajal raudse käega valitsevateks diktatuurideks.
Õigus keelduda sõjaväeteenistusest on massiliselt torpedeeritud.
- Seda meelega, sest sõjaaja kohusetundest keeldumine võtab sõjapidajate purjedest tuule tiibadesse.
Kodanikuühiskonna organisatsioonide liit, mis on solidaarne kõigi sõja vastu võitlevate inimestega, avaldas üleskutse
tänavuse rahvusvahelise sõja vastu võitlemise päeva puhul:
"Sõdade ennetamine "sõja võimekuse" asemel"
Tsitaat: "Me näeme sõjaaja keeldumist sõjaväelase kohusetundest kui olulist ehituskivi sõja
ja seega ka surma ja hävingu ületamiseks sõjas.
Me nõuame, et õigust sõjaväeteenistusest keelduda täielikult austataks, isegi ja eriti sõja ajal.
Me nõuame kaitset ja varjupaika kõigile sõjapõgenikele, tagakiusatud sõjaväljendajatele ja sõja vastastele.
Meie toetus läheb neile!"
Sõjad on aastakümneid kestnud üle kogu riigi, alati valede ettekäänete all.
Kui palju elusid on ohustatud, meedia valedega õhutatud, üleskütetud.
Me ei taha sõda, astugem üles, et seda enam ei oleks.
Euroopa rahvad keelduvad sellest sõjast, kus on ainult kaotajad ja keegi ei võida.
Me ei taha sõda, astugem üles, et seda enam ei oleks.
Euroopa rahvad keelduvad sellest sõjast, kus on ainult kaotajad ja keegi ei võida.
Täna õhutavad meediakajastused taas kord sõja õhutamist.
Venemaa, Hiina ja Iraani vastu ajavad nad oma hullumeelsuses rahvaid surnuks.
Me ei taha sõda. Seisame üles, et seda enam ei oleks.
Euroopa rahvad keelduvad sellest sõjast, kus on ainult kaotajad ja keegi ei võida.
Me ei taha sõda, astugem üles, et seda enam ei oleks.
Euroopa rahvad keelduvad sellest sõjast, kus on ainult kaotajad ja keegi ei võida.
Me ei hakka kunagi sõdima.
Keelake teda, kuni saabub rahu.
Me ühendame käest-kätte, ümbritsedes kogu meie riiki armastusega.
Me ei hakka kunagi sõdima.
Keelake teda, kuni saabub rahu.
Me ühendame käest-kätte, ümbritsedes kogu oma riiki armastusega.