[1982 óta május 15-én tartják a katonai szolgálat lelkiismereti okokból történő megtagadásának nemzetközi napját.
A katonai szolgálatmegtagadás emberi jog!
1987-ben az ENSZ Közgyűlése nemzetközi emberi jogként ismerte el a lelkiismereti tiltakozáshoz való jogot.
2004-ben az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága felszólította az ENSZ tagállamait, hogy nemzeti jogszabályaikban
szabályozzák és tartsák tiszteletben a lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadás jogát.
A Wikipédia szerint a lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadás a
demokratikus jogállamokban jogilag védett polgári jog.
Ez azonban általában bizonyos eljárásokhoz és feltételekhez van kötve, amelyek megsértése büntetőjogi következményekkel jár.
A diktatúrákban és az állam által elrendelt szükségállapot (például hadiállapot) alatt a lelkiismereti okokból történő
tiltakozás gyakran illegális, és bűncselekménynek minősül.
De hogyan kezelik a lelkiismereti okokból történő tiltakozás emberi jogát a különböző országokban?
Ki bizonyul "demokratikus jogállamnak" és ki "diktatúrának"?
A következő részben néhány országot vizsgálunk meg közelebbről:
A volt szovjet köztársaságokban, Azerbajdzsánban és Türkmenisztánban a lelkiismereti okokból
tiltakozókat többéves börtönbüntetésre ítélik.
Észak-Cipruson már több lelkiismereti okból tiltakozót is bíróság elé állítottak.
Törökországban a lelkiismereti okokból tiltakozókat is üldözik.
Nem meglepő, hogy a diktatórikus Észak-Koreában a katonai szolgálat megtagadását olyan büntetésekkel sújtják, amelyek akár
internálótáborban való fogva tartást is magukban foglalhatnak.
De még az állítólag demokratikus Dél-Koreában is évtizedeken át üldözték a katonai szolgálatot megtagadókat.
68 év alatt csaknem 20 000 lelkiismereti okból szolgálatot megtagadó személy összesen csaknem 37 000 évet ült börtönben.
Bár csak 2019 végén fogadták el a lelkiismereti szolgálat megtagadásáról szóló törvényt, a 36 hónapos
"alternatív szolgálatot" a börtönökben kell teljesíteni.
Ez nagyjából kétszerese a rendes katonai szolgálat időtartamának.
A börtönökben napi feladataik közé tartozik a "karbantartás és higiénia".
A délkelet-ázsiai Szingapúr és Thaiföld szintén nem ismeri el a lelkiismereti okokból történő tiltakozás jogát.
Az északkelet-afrikai Eritreában a férfiakat és nőket néha önkényesen, akár 20 éves szolgálatra is
besorozzák; ennek következtében sokan elhagyták az országot.
Izrael csak korlátozottan ismeri el a katonai szolgálatra kötelezett nők
lelkiismereti okokból történő tiltakozásának jogát.
A férfiak lelkiismereti okokból történő tiltakozását engedetlenségnek vagy dezertálásnak tekintik.
A "Tagesschau.de" 2025. április 16-án arról számolt be, hogy a lelkiismereti okokból való
tiltakozás egyre nagyobb problémát jelent Izrael számára.
Az izraeli hadsereg az úgynevezett tartalékosokra támaszkodik, akiket 40 éves korukig lehet behívni a katonai szolgálat után.
A Hamász 2023. október 7-i támadása óta állítólag több mint 100 000 tartalékos tagadta meg a szolgálatot az izraeli hadseregben.
Most pedig az ukrajnai háborúhoz 2022. február 24. óta:
A békemozgalomhoz közel álló "Connection e.V." német egyesület becslése szerint 2022 szeptemberéig több mint
22 000 katonaköteles férfi hagyja el Fehéroroszországot.
Fehéroroszországban a hadkötelezettség minden 18 és 27 év közötti férfira vonatkozik.
A büntető törvénykönyv szerint a lelkiismereti okokból tiltakozókat pénzbírsággal és
5 évig terjedő börtönbüntetéssel sújtják.
Egy független orosz hálózat tanulmánya alapján a "Connection e.V." arra a következtetésre jut, hogy 2022. február 24. és
2023. július között legalább 250 000 oroszországi sorköteles hagyta el az országot, és keresett védelmet más országokban.
Oroszországban minden 18 és 30 év közötti férfi köteles katonai szolgálatot teljesíteni.
A lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadás iránti kérelem csak a sorkatonai szolgálatig lehetséges.
A tartalékosoknak - akik 65 éves korukig besorozhatók - és a katonáknak nincs joguk
lelkiismereti okból történő szolgálatmegtagadásra.
A 2022 novemberében bekövetkezett törvénymódosítást követően az úgynevezett alternatív szolgálatot teljesítő
lelkiismereti okból szolgálatot megtagadók is besorozhatók a hadseregbe, hogy fegyvertelen szolgálatot teljesítsenek.
Míg a diktatúraként becsmérelt Oroszországban a katonai szolgálatmegtagadás joga részben biztosított,
addig az ukrán kormány a háború kezdetén teljesen felfüggesztette a katonai szolgálatmegtagadás jogát.
A lelkiismereti okokból tiltakozókat büntetőeljárás alá vonják, és egyes esetekben többéves börtönbüntetésre ítélik őket.
2023 januárja és szeptembere között csaknem 19 000 büntetőeljárást folytattak le lelkiismereti okokból történő tiltakozás miatt.
És még sok más eljárás is folyik a dezertőrök ellen.
Évekig tartó börtönbüntetés vagy a frontvonalba való visszatérés vár rájuk.
Minden 18 és 60 év közötti ukrán férfinak - beleértve a külföldön élőket is - be kell jelentkeznie katonai
szolgálatra, és frissítenie kell tartózkodási státuszát.
A "Connection e.V." becslése szerint 2024 elejére több mint 325 ezerre tehető azoknak az ukrajnai férfiaknak a száma,
akik kibújtak a katonai szolgálat alól és az EU-ba menekültek.
Más államok, amelyek békeidőben biztosítják a lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadás jogát, háborús
helyzetben korlátozzák vagy teljesen megszüntetik azt.
A "demokrácia álarca" lehull, és valódi, embergyűlölő arcuk megmutatkozik.
Ennek oka, hogy a katonai szolgálat lelkiismereti okokból történő megtagadásának joga még a nemzet életét
veszélyeztető nemzeti vészhelyzet idején is érvényes - írta az ENSZ emberi jogi főbiztosa egy kiadványában.
Jelentős, hogy a nyugati politikusok és a média azzal indokolják Ukrajnának nyújtott
támogatásukat, hogy Ukrajna "demokratikus talajon áll".
Az "SRF" például ezt tette a 2023. augusztus 22-i napi interjúban Christian Hardinghaus
német propagandakutatóval és történésszel.
Ezért nem meglepő, hogy az "SRF" csak Oroszországra mutogat, amikor a lelkiismereti kötelességmegtagadásról
van szó, és egy szót sem szól az ukrajnai helyzetről.
Az "SRF" tehát az ukrán kormány propaganda szócsövének bizonyul, és ezért a háború egyik résztvevője.
Az ukrán kormány azonban - amint azt a háborús ellenállókkal szembeni embertelen bánásmódja is
mutatja - minden más, mint "demokratikus talajon" áll.
A swissinfo.ch-nak egy 36 éves, Svájcban élő ukrán is nyilatkozott:
"Az egész rendszer korrupt, felülről lefelé, úgy gondolom.
Ezért dezertálnak az emberek és veszítik el a motivációt, hogy a frontra menjenek.
A barátom, aki ott van, folyton azt mondja nekem: "Eszedbe se jusson idejönni"."
Végezetül nézzük meg, hogyan kezelik a lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadás
emberi jogát az EU-ban és különösen Németországban.
Rudi Friedrich, a "Connection e.V." egyesület munkatársa szerint a Szövetségi Migrációs Hivatal adatai szerint mintegy 3500 orosz
folyamodott Németországban menedékjogért lelkiismereti okokból.
Az EU egészében mintegy 10 000-en vannak, de menedékkérelmeik túlnyomó többségét az egész EU-ban elutasítják.
A régi német kormány kijelentette, hogy az Oroszországból dezertálóknak menekültvédelemben kell részesülniük.
De ez csak néhány.
A Nyugatra menekült oroszok többsége olyan behívóelkerülők, akik eleve nem akarják, hogy behívják őket katonai szolgálatra.
Menedékkérelmüket általában azzal az indokkal utasítják el, hogy nem "jelentős" a
valószínűsége annak, hogy a háborúba toborozzák őket.
A német bíróságok különböző ítéletei azt mutatják, hogy az orosz katonai behívók kockázati
helyzetének megítélése korántsem egységesen szabályozott.
Az ukrajnai elutasítók eddig jogilag biztonságban voltak Németországban:
Mint minden ukrán állampolgár, jelenleg is ideiglenes humanitárius tartózkodási engedéllyel
rendelkeznek, amely 2026 márciusáig érvényes.
Az ukrán kormány azonban egyre nagyobb nyomást gyakorol a német kormányra, hogy adja át a katonai szolgálatra alkalmas férfiakat.
Amikor "az államhatalommal szembeni ellenállásról" van szó, a kiadatás valóban megengedett.
- A Szövetségi Bíróság 2025. január 16-án hozott döntése az ukrán katonai szolgálatot megtagadók hazatéréséről nagy port kavart.
Ez nem is lehetne ennél messzebbre mutató:
René Boyke ügyvéd szerint, aki hét évig dolgozott a Szövetségi Migrációs és Menekültügyi Hivatalnál, a Szövetségi Bíróság
megsértette az emberi méltóságot és több hibát is elkövetett.
A Szövetségi Bíróság a következő álláspontot képviseli:
"Ha egy "kiadatási eljárásban üldözött személy" lelkiismereti okokból megtagadja a katonai szolgálatot, akkor is
ki kell őt adni, ha a kiadatást kérő hazáját a nemzetközi jogot megsértve fegyveres erővel támadják meg."
Tekintettel arra, hogy Kelet-Ukrajnában egy frontkatonának átlagosan mindössze négy óra a várható élettartama - amint
azt egy volt amerikai tengerészgyalogos az ABC Newsnak 2023 februárjában elmondta -, az emberi jogokat lábbal tiporják.
Az amerikai tengerészgyalogos az ukrán fegyveres erők oldalán harcolt Bachmutban.
Boyke szerint a Szövetségi Bíróság döntése messzemenő következményekkel jár - különösen a németek számára.
Idézet: "Bár a határozat valójában egy ukrán kiadatásáról szól, ha elolvassa a határozatot, kiderül, hogy
valójában arról a kérdésről szól, hogy a németeknek joguk van-e a katonai szolgálat alól kibújni a háborúban.
A Szövetségi Bíróság pedig nemleges választ ad erre a kérdésre, kissé zavarosan fogalmazva, amikor azt állítja,
hogy "a lelkiismereti okokból történő tiltakozáshoz való jog felfüggesztése nem elképzelhetetlen".
Micsoda jelzést küld a Szövetségi Bíróság! (...) Ez természetesen előkészíti a terepet a jövőbeli fejleményekhez."
Boyke a végére ér:
"Legyünk reálisak: háború esetén Németországban nem lesz jog a lelkiismereti okokból történő szolgálatmegtagadásra. (...)
A Szövetségi Bíróság e kérdésben csak melléknévi igenévben, de mégis szokatlanul világosan fogalmaz. (...)
Bárki, aki látni akarja, láthatja, hogy Európa nagy háborúra készül."
Ezért azt kell feltételeznünk, hogy az olyan látszólag demokratikus jogállamok, mint Németország és az EU országai,
háború idején vaskézzel kormányzó diktatúráknak bizonyulnak.
A lelkiismereti okokból történő tiltakozáshoz való jogot tömegesen torpedózzák.
- Szándékosan, mert a lelkiismereti tiltakozás kiveszi a szelet a háborúskodók vitorlájából.
A civil szervezetek szövetsége, amely szolidaritást vállal a háború ellen kampányoló emberekkel, felhívást tett közzé
az idei nemzetközi lelkiismereti tiltakozás napja alkalmából:
"Háborúk megelőzése a "háborús képesség" helyett"
Idézet: "A lelkiismereti kötelességmegtagadást a háború, és így a háborúban bekövetkező halál és
pusztítás leküzdésének fontos építőkövének tekintjük.
Felszólítunk arra, hogy a katonai szolgálat lelkiismereti okokból történő megtagadásának jogát teljes
mértékben tartsák tiszteletben, még és különösen háború idején.
Védelmet és menedékjogot követelünk minden háborús menekült, üldözött lelkiismereti
okokból tiltakozó és a háború ellenzői számára.
Támogatásunk nekik szól!"
Évtizedek óta háborúk dúlnak az országban, mindig hamis ürügyekkel.
Hány élet került veszélybe, a média hazugságai által felbujtva, felkavarva.
Nem akarunk háborút, álljunk fel, hogy ne legyen többé.
Európa népei elutasítják ezt a háborút, amelynek csak vesztesei vannak, és senki sem győz.
Nem akarunk háborút, álljunk ki azért, hogy az ne létezzen többé.
Európa népei elutasítják ezt a háborút, amelynek csak vesztesei vannak, és senki sem győz.
Ma a médiajelentések ismét háborúra uszítanak.
Oroszországgal, Kínával és Iránnal szemben, őrületükben a halálba kergetik a népeket.
Nem akarunk háborút. Álljunk fel, hogy ne legyen többé.
Európa népei elutasítják ezt a háborút, amelynek csak vesztesei vannak, és senki sem győz.
Nem akarunk háborút, álljunk ki azért, hogy az ne létezzen többé.
Európa népei elutasítják ezt a háborút, amelynek csak vesztesei vannak, és senki sem győz.
Soha nem fogunk háborúzni.
Tagadjátok meg őt, amíg béke nem lesz.
Összefogunk kézről kézre, szeretetben körbeölelve egész országunkat.
Soha nem fogunk háborúzni.
Tagadjátok meg őt, amíg béke nem lesz.
Összefogunk kézről kézre, szeretetben körbeölelve egész hazánkat.