Ovisnik o kompjuterskim igrama igra dok se ne onesvijesti!
"Ugušena do smrti: 13-godišnja djevojčica preminula tokom izvođenja TikTok Blackout Challengea"
"Djeca od 8 godina snimaju goliše fotografije od sebe i prodaju ih na internetu."
"TikTok, smrtonosni narkotik" – Kako djeca polude na društvenim mrežama.
Sve više izazova odnosi živote.
"Maloljetnici lako mogu pristupiti vojnim igrama za obuku u ubijanju."
Naslovi poput ovih nas tjeraju da preuzmemo odgovornost: uz sve izuzetno korisne tehničke mogućnosti, mjere za
uštedu rada i inovacije, digitalizacija, koja je postala gotovo neophodna, također nosi ogromne rizike.
Upotreba digitalnih medija počinje u ranoj dobi.
Prema istraživanju Njemačkog instituta za povjerenje i sigurnost , 11% trogodišnjaka već koristi internet.
S povećanjem starosti, vijek trajanja dramatično se povećava.
mladih osoba provodi nekoliko sati dnevno na internetu, uglavnom putem svojih pametnih telefona , i taj trend je u porastu.
Studija DAK-a otkrila je da se tokom koronavirusnog zaključavanja prosječno dnevno vrijeme korištenja
računarskih igara kod djece i mladih povećalo za 75%.
Oko 700.000 djece i mladih u Njemačkoj pokazuje patološko ponašanje u računarskim igrama.
U slučaju takozvanog patološkog ponašanja pri igranju računarskih igara, odnosno ovisnosti o računarskim igrama, igranje zauzima
toliko istaknuto mjesto da su ostala važna područja života, poput posla, škole, društvenih odnosa,
zdravlja i ličnih interesa, potpuno zapostavljena.
Većina aplikacija za igre dizajnirana je za gotovo neograničenu upotrebu.
Oni koji prekidaju igru mogu izgubiti svoj rezultat, dok je u drugim slučajevima svakodnevno igranje nagrađeno.
Ova pretjerana konzumacija medija nije samo štetna za zdravlje, već i za porodični život i akademski uspjeh.
Djeca i mladi izoliraju se, izbjegavaju društvene kontakte i jedva vježbaju.
Da bi izbjegli pauze za obrok ili odlazak u toalet, neki su čak umetali kateter ili stavili kantu za stolom za igre.
Njihova jedina prekida je san.
Oni koji pokušavaju smanjiti potrošnju doživljavaju simptome apstinencije.
U pogođenim domaćinstvima sukobi se pogoršavaju posebno kada roditelji žele ograničiti upotrebu mobilnog
telefona ili regulirati korištenje određene aplikacije.
Ovo može dovesti do svega, od agresivnih ispada bijesa do prijetnji samoubistvom ili ubistava ako
pogođenima nije dozvoljeno da konzumiraju svoju "medijsku drogu", izvještava ljekar Bert te Wildt.
On je glavni ljekar na Psihosomatskoj klinici u Kloster Dießenu.
I molimo vas, dragi gledaoci, nemojte vjerovati da su ovo ekstremni izolovani
slučajevi. Takvi slučajevi eksponencijalno rastu.
Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) sama, kao podorganizacija masonskih UN-a , uključuje patološko
kockanje u svoj dijagnostički katalog kao pravu bolest.
Naravno, tek nakon što su takvo ponašanje njihovi saveznici, poput UNESCO-a, svjesno poticali. Više o tome kasnije.
U ovom trenutku, najkasnije, čovjek se mora probuditi i shvatiti da nema razlike između
ovoga i drugih droga koje uništavaju život!
Osim toga, postoje društveni mediji.
Platforme poput TikToka, a posebno ona, kritizirane su zbog promovisanja opasnih trendova putem svojih
algoritama i poticanja ekstremnog i provokativnog sadržaja.
Izazovi na društvenim mrežama, posebno, sve više ugrožavaju živote i vrše psihološki pritisak na
mlade ljude koji teže da postanu "slavni" na internetu:
 Gutljaji cimeta – mogu dovesti do gušenja i upale pluća
 Lomljenje kostiju – namjerno lomljenje kostiju kako bi se stvorile izraženije crte lica
Hromiranje – udisanje toksičnih supstanci s visokim rizikom od trovanja
 Podmetanje požara u školama – namjerno paljenje toaleta
"Kreativnost" korisnika ne poznaje granice, a novi, uznemirujući trendovi koji vode u smrt neprestano se pojavljuju.
Da navedemo samo nekoliko primjera: U aprilu 2024. godine, 13-godišnja djevojčica iz okruga Kassel
umrla je tokom takozvanog blackout izazova na TikToku.
Ova vrsta izazova podrazumijevala je zadržavanje daha dok se osoba ne onesvijesti.
Izazov Plavog kita odnio je živote više od 100 mladih ljudi u Rusiji, koji su počinili samoubistvo kao posljednji izazov igre.
Ono što je nekada bilo povod za zabrinutost odavno je postalo tiha epidemija.
Od 2015. godine psihički pritisak na mlade djevojke koje traže svoje idole na Instagramu dramatično se povećao.
Sa razornim posljedicama: broj prijema u bolnicu zbog samoozljeđivanja vrtoglavo raste.
Ukratko: Instagram je Facebook kupio još 2012. godine.
Poznati osnivač Facebooka, Mark Zuckerberg, bio je među 12 vodećih osoba koje su profitirale od krize uzrokovane koronavirusom.
Slično tome, on i njegovi ortaci iz industrije igara zaradili su bogatstvo od društvenih mreža i računarskih
igara, a pritom su itekako svjesni gotovo đavolskih ovisnosti u koje se namjerno upućuju ne samo mladi.
"Nedavne studije također ukazuju na visok potencijal ovisnosti pri korištenju društvenih mreža; ovisnost o seksu
na internetu također je posebno česta," prema prilično licemjernom izvještaju na ZDF Panorama News.
U svom tekstu o Gamescomu 2024. ukratko se osvrću na rizike ovisnosti o igranju, da bi odmah potom u istom eseju
prikazali 45-minutni dokumentarac u kojem producenti, investitori, igrači itd. govore o pozitivnim aspektima igranja.
Sa raširenim jadikovanjem da Njemačka nije jedna od vodećih zemalja u proizvodnji računarskih igara, oni igraju pravo
u ruke saveznoj vladi sa svojim samouništavajućim planom...
Vlada finansira kompjuterske igre milionima novca poreznih obveznika.
Uprkos razornim posljedicama opisanim iznad, britanska vlada promoviše razvoj kompjuterskih
igara sa milionima novca poreskih obveznika.
Tokom proteklih šest godina, navodno je savezna vlada već podijelila 200 miliona eura programerima igara.
Svake godine je iz Habeckovih fondova bilo dostupno 50 miliona eura ili više, " iako se koalicija
semafora od samog početka muči samo s novcem. " .
Stravične svote novca koje je osigurao savezni vlada također su financirale prilično neobične i potpuno nepotrebne projekte poput
"Oma Hühner Run" (Bakin trk pilića) ili simulacije Oktoberfesta.
Navodni cilj ovih mjera je ojačati konkurentnost Njemačke u razvoju igara.
Da ne spominjemo da su kompjuterske igre u Njemačkoj od 2008. godine službeno priznate kao kulturno dobro,
odnosno preciznije kao nematerijalno kulturno dobro.
Ovo je odlučio Njemački kulturni savjet, krovna organizacija njemačkih kulturnih udruženja.
Njemački kulturni savjet je također član Njemačke UNESCO komisije.
Kratka digresija: Masonarski UNESCO ima 194 države članice u svom stisku kao doprinosače, i kao specijalizirana agencija UN-a, vodi
pet glavnih programa za obrazovanje, prirodne nauke, društvene i humanističke nauke, kulturu, te komunikaciju i informacije.
Vaš budžet za 2024. i 2025. godinu: 1,68 milijardi američkih dolara, od čega će 586 miliona biti finansirano članarinama.
Njemačka je četvrti najveći doprinosilac UNESCO-u nakon Sjedinjenih Američkih Država, Kine i Japana.
Uz tanku opravdu da su brojne igre također posvećene zaštiti okoliša i klimatskim promjenama, tj. ciljevima Agende 2030, , ove
opravde trebaju pružiti naizgled uvjerljive razloge da mladi budu vezani za stolice
nevidljivim lisicama i pretvoreni u zombi-robove vlade.
A ova potonja izjava nije samo izvučena iz niotkuda; o ovoj temi su već provedene studije:
Studija Univerziteta u Ulmu, na primjer, pokazuje da pretjerano igranje mijenja strukturu čela moždane kore –
regije odgovorne za kontrolu impulsa i donošenje odluka.
Nakon samo šest sedmica svakodnevnog online igranja, uočeno je smanjenje sive tvari u čelnom režnju. To je dovelo do posljedica
kao što su narušeno pamćenje, smanjena koncentracija, poteškoće u orijentaciji, pa čak
i promjene ličnosti, uključujući depresiju.
Digitalni Pakt Njemačka
Kao da smetnje svakodnevnog života nisu bile dovoljne, vlade su otišle još dalje.
Na primjer, u okviru Njemačkog digitalnog pakta škole su trebale biti opremljene širokopojasnim vezama i digitalnim uređajima
poput tableta, pametnih telefona i interaktivnih ploča, po cijeni od pet milijardi eura iz
saveznih sredstava, tj. novca poreznih obveznika.
Zagovornici digitalizacije upadljivo su rječiti u svojim uvjeravanjima da je cilj svega ovoga naučiti djecu kako koristiti
uređaje na "razuman", "odgovoran" i "kompetentan" način.
Citiramo neurobiologinju prof. dr. Teuchert-Noodt o ovoj temi:
"Digitalni pakt" će ući u historiju kao "digitalni pakt nemogućnosti" Mozak djece nije digitalno sposoban.
Samo učenici koji su prethodno preuzeli analognu školsku potvrdu o završenoj školi mogu uspješno koristiti medije
"odgovorno", kaže gospođa Teuchert-Noodt jednostavnim jezikom.
Ona ide čak korak dalje i vjeruje da čak i roditelji i nastavno osoblje nemaju dovoljno vještina.
"Tipkanje i prevlačenje sprječavaju svako učenje.
Aritmetika, čitanje i pisanje ostaju osnovne vještine koje moraju biti trajno utisnute u neuronske mreže.
Osim toga, upotreba digitalnih uređaja u školi i kod kuće općenito predstavlja visok rizik od ovisnosti za djecu i mlade.
Mladima koji su pod velikim utjecajem pametnih telefona i računara sve je teže dobiti vozačku dozvolu.
Tvoj mozak nije adekvatno pripremljen za složenu prostor-vremensku obradu potrebnu u saobraćaju na cesti.
Osim toga, digitalna ovisnost za volanom predstavlja jednako visok rizik kao i
zloupotreba droga ili alkohola, prema Teuchert-Noodt.
Našim političarima bi bilo mudro da odmah odustanu od opremanja škola digitalnom tehnologijom.
Uzdržite se od rasipanja milijardi na tehničke uređaje za IT industriju i razbolijevanja čitave generacije djece .
Zaključak:
Sada, molim vas, nemojte misliti da je ovaj razvoj događaja slučajnost.
Kao što je ovaj program pokazao, nematerijalna kulturna baština "kompjuterskih igara", koju su posebno promovisali
UNESCO, savezna vlada, Kulturni savjet i drugi, također prikriva promišljenu zamku ovisnosti bez premca.
I niko neće moći tvrditi da nije vidio da opasnost dolazi.
Izvori navedeni u odjeljku zahvala su javno dostupne studije i dobro su poznate odgovornima.
Čak i tehnološka elita, koja zna bolje od svih, namjerno drži svoju djecu podalje od digitalnih medija i pušta
ih da odrastu bez mobilne tehnologije što je više moguće.
U kalifornijskoj Silicijskoj dolini, na primjer, domu višemilijardne tehnološke industrije i mnogih velikih igrača
poput Applea, Googlea, Amazona, Facebooka i slično, mlade se namjerno šalje u škole gdje se umjesto
tableta i ChatGPT-a koriste crne ploče, olovke i papir.
"Ideja da aplikacija na iPadu može naučiti moju djecu bolje čitanju ili aritmetici je apsurdna," kaže
Alan Eagle, bivši menadžer za komunikacije u Googleu.
Osnivač Applea Steve Jobs jednom je priznao da njegovoj djeci nije bilo dopušteno koristiti iPad kada je prvi put izašao.
Osnivač Microsofta Bill Gates također je u jednom intervjuu izjavio da djeca nisu smjela imati mobilne telefone do
14. godine, a nakon toga je njihova upotreba bila regulirana.
Zanimljivo je da su i Microsoft i Apple aktivni u obrazovnom sektoru.
Oboje žele podržati škole u pripremi za budućnost u digitaliziranom svijetu.
Teško da bi moglo biti licemjernije!
Međutim, digitalizacija trenutno nagriza naše državne škole poput raka.
Početkom 2025. godine 75 vodećih njemačkih naučnika iz različitih disciplina apelovalo je na saveznu
vladu da obustavi digitalizaciju u školama i vrtićima.
Stručnjaci predvođeni specijalistom za medijsko obrazovanje, profesorom Ralfom Lankauom , analiziraju situaciju i objašnjavaju
da nastava s tabletima i laptopima uzrokuje stalni pad školskog uspjeha u osnovnim kompetencijama čitanja,
aritmetike i pisanja, kao i općeg nivoa obrazovanja.
Istovremeno, djeca pate od psihološkog stresa kao što su anksioznost, depresija i usamljenost.
Ali umjesto da upozorenja stručnjaka shvate ozbiljno, čak i desetogodišnjaci igraju igre pucačine iz prvog lica koje
su prvobitno razvijene za vojsku kako bi desenzibilizirale i brutalizirale odrasle muškarce, poput američkih vojnika.
Naravno, Njemački kulturni savjet također se izvuče iz ovoga: Samoregulacioni organ za zabavni softver (USK)
obavlja svoj posao dodjeljujući dobne oznake računarskim igrama.
Ali budimo iskreni, svaki paketić cigareta, na primjer, sadrži upozorenje koje odvraća, a koje zapravo ne
sprječava pušače sa samokontrolom da nastave pušiti.
Samo bi budala mislila da dobne ocjene imaju ikakvog utjecaja!
Dok svi zapanjeno zure u svoje ekrane, svijet je od strane budućih vladara guran u još dublje ropstvo.
Svako ko i dalje vjeruje da je ovo bezopasna razonoda, okreće glavu od stvarnosti.
Jer je jedna stvar sigurna: besplatne aplikacije se plaćaju životom – a društvo koje
je raspršeno ne postavlja kritična pitanja.
Bilo bi moguće ugasiti sve opasne medije preko noći – baš kao što se svaka obrazovna web stranica, bez
obzira koliko mala, blokira ako otkrije neugodne činjenice.
Moramo označiti prethodno spomenute marionetare i posljedice njihovih postupaka onim što jesu – zločine protiv čovječnosti.
Dakle, dragi gledaoci, ostanite uz nas i širite vijest o ovoj emisiji! Hvala vam puno.