Asociācija "Schweizerische Vereinigung Landschaft ohne Windkraft - Association suisse paysage
sans éoliennes" tika dibināta 2004. gada 15. janvārī un 2011. gadā pārdēvēta par "Paysage
Libre Suisse - Free Landscape Switzerland".
Cita starpā asociācija ir izvirzījusi mērķi valsts līmenī pārstāvēt cilvēkus un organizācijas, kas ir
apņēmušās aizsargāt dabu un iestāties pret ainavas bojāšanu ar rūpnieciskām vēja turbīnām.
Pa šo laiku asociācijai ir pievienojušās 47 dalīborganizācijas (no 2025. gada) no visas Šveices.
Vēja enerģija bieži tiek pasniegta kā videi un klimatam īpaši draudzīgs enerģijas veids.
Informācijas lapā par vēja turbīnu oglekļa dioksīda pēdu "Free Landscape Switzerland" raksta: "Ja ņem vērā sliktos
ekoloģiskos apstākļus, kas saistīti ar to ražošanu, uzstādīšanu un pārstrādi, vēja turbīnu uzstādīšana ir kaitīga klimatam."
Vēja turbīnu radītais infraskaņa un ēnu mirgošana var izraisīt arī dažādas veselības problēmas, piemēram, koncentrēšanās
traucējumus, nervozitāti, galvassāpes un miega traucējumus.
2025. gada 11. martā "Freie Landschaft Schweiz" publicēja paziņojumu presei ar pretrunīgu virsrakstu "Skandalozi slepeni
līgumi starp vēja enerģijas veicinātāju un Bernes pašvaldībām".
Veicinātājs popularizē vai reklamē kādu sev izdevīgu lietu, piemēram, enerģijas piegādes
uzņēmumi popularizē jaunus enerģijas avotus.
Šajos slepenajos līgumos ir izvirzītas nopietnas apsūdzības pret Fribūrā bāzēto elektroenerģijas uzņēmumu "Gruppe
E" un Bernes Plateau de Diesse pašvaldību saistībā ar vēja ģeneratoru parku Bernes Jura kalnā.
Šis ir lielisks piemērs tam, kā vēja enerģijas popularizētāji Šveicē izmanto negodīgas metodes, lai mēģinātu
ietekmēt sabiedrības viedokli par labu vēja enerģijai.
"Bezmaksas ainava Šveice" raksta:
"Biedrība "Mont Sujet Libre" ir kantona apvienības "Freie Landschaft Bern-Jura-Neuenburg (PL BEJUNE)" biedrs.
Viņš kritizē vēja ģeneratoru parku Mont Sujet (vācu valodā Spitzberg), kas atrodas uz pirmā
Jura kalnu grēdas starp Chasseral un Biel ezeru.
Bernes kantons ilgu laiku nevēlējās, lai Mont Sujē tiktu uzcelta vēja elektrostacija.
Pārsteidzoši, bet pēc kantona Iekšlietu un tieslietu direktorāta (DIJ) izkropļotas interešu izvērtēšanas kantons
pēc padomnieces Evi Allemann rīkojuma vēja ģeneratoru parku tomēr iekļāva savā struktūrplānā.
Pateicoties Likumam par pārredzamību, asociācija (Mont Sujet Libre) varēja piekļūt šiem ļoti slepenajiem dokumentiem.
Tagad izrādās, ka vēja enerģijas popularizētāji visu viltojuši.
Bijusī Lamboing un Diesse pašvaldība pirms 13 gadiem parakstīja stingri konfidenciālu līgumu ar "Groupe E".
Pēc Plateau de Diesse pašvaldību apvienošanās jaunā pašvaldība pārņēma iepriekšējo pašvaldību
parakstītos līgumus par vēja ģeneratoru parka projektu.
Šie līgumi ar norādi "stingri konfidenciāli" pašvaldībai joprojām ir saistoši.
Tā ir apņēmusies neizpaust saturu trešām personām, pat ne pašvaldības asamblejai.
Tomēr šiem nolīgumiem ir būtiska ietekme, jo īpaši pārredzamības un sabiedrības informēšanas ziņā.
Kopiena, kas atrodas zem ietekmes
Piekrītot šiem līgumiem, Plateau de Diesse pašvaldība apņēmās "izmantot savu politisko ietekmi vietējās,
reģionālās un kantonu varas iestādēs, lai veicinātu partneru projektu saskaņotu attīstību".
Vienkāršā valodā tas nozīmē, ka pašvaldība apņemas lobēt vēja ģeneratoru parku stingrā slepenībā,
neinformējot un neiesaistot pašvaldības sapulci.
Šīs garantijas ietver arī apņemšanos "veicināt atbalstu cietušajiem iedzīvotājiem".
Tāpēc ir saprotams, kāpēc pašvaldība jau gadiem ilgi aktīvi popularizē šo projektu.
Tāpēc 2015. gada jūnijā notikušais konsultatīvais balsojums, kurā pašvaldības iedzīvotāji
atbalstīja projektu, ir acīmredzami kļūdains.
Nopietns interešu konflikts
Vēl satraucošāk ir tas, ka pašvaldībai šajā jautājumā ir dubulta loma:
Tā ir gan nolīguma parakstītāja, kas tai uzliek par pienākumu atbalstīt projektu, gan iestāde, kas ir atbildīga par
dokumentācijas izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu par provizorisku lēmumu attiecībā uz izmantošanas plānu un būvatļauju.
Šis interešu konflikts mazina objektivitāti un neatkarību, kas nepieciešama objektīvam projekta
novērtējumam, un padara turpmākos lēmumus juridiski apstrīdamus.
Finanšu jautājums
Par atbalstu "Groupe E Greenwatt" pašvaldība saņem finansiālu kompensāciju.
Tomēr no apvienības "Mont Sujet Libre" saņemtajos dokumentos šis jautājums nav norādīts, tāpēc precīzas summas nav zināmas.
Ekonomiskā realitāte, kas slēpjas aiz oficiālās runas par atjaunojamajiem energoresursiem, ir smaga:
Vēja ģeneratoru parku būvniecība ir ārkārtīgi ienesīgs bizness, taču tikai projekta attīstītājam.
60 % ieguldījumu izmaksu subsidē no valsts līdzekļiem, bet ieguldītājs finansē tikai 40 %
projekta un joprojām ir vienīgais iekārtu īpašnieks.
Pašvaldības saņem tikai minimālu summu, kas nav pietiekama, lai kompensētu pievilcības zudumu un neērtības iedzīvotājiem.
Galu galā pastāv risks, ka vēja ģeneratoru parks kļūs par pašvaldības finansiālu "pašmērķi"!
Vēja lobijs ir apmierināts."
Šis piemērs melns uz balta parāda, kā uzņēmumi un varas iestādes izmanto negodīgas metodes, lai
sabiedrības pretestības priekšā virzītu strīdīgus projektus.
Maz ticams, ka tas ir atsevišķs gadījums.
Tie, kas gūst labumu no jaunajām tehnoloģijām - vēja turbīnām, 5G, elektromobiļiem u.c. -, visticamāk,
izmantos jebkādus līdzekļus, lai īstenotu savus plānus.
Piemērs ar Plateau de Diesse pašvaldību Chasseral upē parāda, kā tiek izmantotas negodīgas metodes, tostarp apzināta
nepatiesas informācijas izplatīšana, lai lielās korporācijas varētu gūt peļņu un īstenot savus plānus.
Tas tiek darīts aiz iedzīvotāju muguras, kuriem ir jāsedz vēja parku un citu jauno tehnoloģiju negatīvās, slēptās sekas.
Arī Šveices Federālā padome pievērš uzmanību vēja enerģijas masveida paplašināšanai, plānojot pārskatīt Enerģētikas likumu.
Saskaņā ar "Freie Landschaft Schweiz" sniegto informāciju līdz 2030. gadam visā valstī varētu
tikt uzbūvētas vairāk nekā 400 vēja turbīnas.
Varbūt arī šo jauno projektu mērķis ir maldināt sabiedrību ar nepatiesu informāciju?
Šā un citu iemeslu dēļ ir nepieciešamas kopienas aizsardzības un mežu saglabāšanas iniciatīvas.
Pēc apvienības "Freie Landschaft Schweiz" domām, šīs divas iniciatīvas šobrīd ir pēdējais līdzeklis, lai saglabātu
pašvaldību tiesības izteikties un pasargātu mežus, savvaļas dabas teritorijas un vērtīgo dabu
no izciršanas vēja elektrostaciju būvniecībai.
Līdz 2025. gada jūnija beigām vēl ir vajadzīgi aptuveni 40 000 parakstu.
Arī jūs varat ar savu parakstu veicināt šo populāro iniciatīvu panākumus!
Zilā lodziņā zem programmas atradīsiet divkāršu paraksta lapu.