Земље Г7 су Сједињене Америчке Државе, Канада, Уједињено Краљевство, Француска, Немачка, Италија и Јапан.
О чему се расправља иза затворених врата?
Који су стварни циљеви Г7?
Да ли препознајете праву игру коју Г7 игра?
Да бисмо то урадили, прво хајде да погледамо корене G7.
Корени Г7
Званична верзија порекла Г7 гласи овако.
1975. године француски председник Валери Жискар д'Естен и немачки канцелар Хелмут Шмит сазвали су први Светски економски самит.
Шефови влада Француске, Немачке, Италије, Јапана, Уједињеног Краљевства и Сједињених Америчких Држава,
Група шест, састали су се у замку Рамбује у Француској.
Међутим, ово је претходио први састанак пет министара финансија и тадашњег секретара америчког Министарства
финансија Џорџа Шула 1971. године у библиотеци Беле куће.
Затим су уследили редовни састанци иза затворених врата.
Група, која је од 1973. године па надаље била позната као Група библиотека или G5, састојала се од
министара финансија и представника централних банака.
Присуство централних банака сигурно није било случајно.
Отприлике у исто време када су одржани први састанци Г7, укинут је златни стандард.
Од тада су централне банке могле практично по вољи да штампају новац.
Америчким централним банкама је пружена прилика да представљају групу G7 додељивањем саме групе G7.
Зајмодавством новца створеног из ничега, америчке централне банке стекле су значајан утицај на глобалну економију.
Почела је готово неконтролисана спирала дугова које земље имају према америчким банкама.
Прави богатство је прераспредељено у руке неколико привилегованих великих банака.
Ово им је омогућило да масовно прошире свој утицај у свим земљама.
Враћамо се званичним оснивачима Г7, Хелмуту Шмиту и Жискар д'Естенгу.
Секретар америчког Министарства финансија и банкар Џорџ Шулц их је укључио у малу, елитну мрежу почетком 1970-их.
На пример, у припремама за први самит Г7 1975. године, састанак између Жискара д'Естена и
Хенрија Кисинџера одржан је 5. јула 1974. године.
Састанак између Хелмута Шмита и Дејвида Рокфелера 12. јуна 1974. године је документован.
За шта се залажу Кисинджер и Рокфелер?
Хенри Кисинџер је био изузетно утицајан глобални стратег који је деценијама имао пресудан утицај на светску политику.
Он је био саветник скоро свих америчких председника, укључујући Ричарда Никсона, Џералда Форда, Џимија Картера, Роналда
Регана, Џорџа Буша, Барака Обаму, Доналда Трампа и Џоа Бајдена.
Дејвид Рокфелер и Хенри Кисинџер су заједно основали бројне утицајне ванпарламентарне форуме као што су
Светски економски форум, Група Билерберг, Тројна комисија, Минхенска конференција о безбедности и други.
Они вуку конце између глобалног финансијског октопуса и политике.
Његове бројне фондације, као што су Светски економски форум, Група Билерберг и Г7, све служе једној јединој
сврси, коју је Дејвид Рокфелер формулисао 1991. године на Конференцији Билерберг у Баден-Бадену.
Свет је на сложеном и припремљеном путу ка светској влади.
Супранационални суверенитет интелектуалне елите и глобалних банкара свакако је пожељнији од
националног суверенитета из последњих неколико векова.
Важно је споменути масонску позадину Кисинџера и Рокфелера.
1968. године, заједно са Збигњевом Бжезинским, основали су масонску ложу под називом Три ока.
Тајанствена, високорангирана масонска организација позната је по томе што ради на
успостављању једне светске владе током дугих периода.
Трансформација Европе
Шмит и Жискар д'Естен су унапређивали Рокфелеров изречени циљ поткопавања националног суверенитета држава у
корист супренационалног суверенитета, самопроглашене интелектуалне елите и светских банкара.
Током свог живота Хелмут Шмит је одржавао блиске везе са кључним личностима Џорџом Шулцом и Хенри Кисинџером.
Шмидт се сећа... Својом праксом да једном годишње идем у Калифорнију, на Универзитет
Стенфорд, да посетим свог пријатеља Џорџа Шульца.
И морам овде да поменем да је то заправо пријатељство између четири особе.
Шулц и Кисинджер и Ли и ја.
Чисто приватна ствар?
Не.
Јер је Хелмут Шмит био канцелар Немачке.
Први пут је позван на Конференцију Билерберг 1973. године, непосредно пре оснивања Г7.
Уследиле су даље посете 1980, 1983. и 1986. године.
Шмидт је остао члан веома утицајне Тројне комисије, коју су основали Рокфелер и Кисинџер.
Ова комисија представљала је проширење Бидерберг групе на Источну Азију.
Значајан због својих веза са овим моћницима.
Шмидт је 2007. године добио прву награду Хенри Кисинџер.
26. јануара 2015. бивши немачки канцелар Хелмут Шмит примио је Густав-Штреземан награду, донирану од стране Велике ложе
древних слободних и прихваћених масона Немачке, у Хамбургу.
Велики мајстор Стефан Рот-Клајер захвалио се Шмиту на његовом изузетном животној достигнућу.
Од чега се то састојало?
Шмидт је верно корачио по Кисинџеровим стопама.
И Шмит и Валери Жискар д'Естен су у Европи поставили курс за нови европски монетарни систем, Европску валутну јединицу
(ECU), која је уведена 1. јануара 1979. године и касније је довела до Европске економске и монетарне уније и евра.
Ако се посматра објективно, ЕУ је претходница потенцијалне светске владе јер представља
стварање међународне централизоване власти.
Валери Жискар д'Естен је постао председник Француске одмах након првог састанка Г7 1974. године.
Он је такође остао у блиском контакту са Кисинџером и Рокфелером током целог свог живота.
Жискар д'Естен је од ране фазе имао блиске везе са династијом Рокфелер.
Током 1970-их био је чест гост у Покантику, огромном имању породице Рокфелер у Хадсон долини.
Следећи документирају неколико сусрета са члановима династије Рокфелер.
Састанак између Нелсона Рокфелера и д'Естаинг 23. марта 1976. године у Елисејској палати.
Жискар д'Естен, Хенри Кисинџер и Дејвид Рокфелер, 18. јануар 1989. у Москви.
Хенри Кисинџер и Жискар д'Естен на отварању 50. Минхенске конференције о безбедности 2014. године.
Жискар д'Естен је такође био веома посвећен успостављању ЕУ.
Тако је дао значајан допринос изради Лисабонског уговора, који је ратификован 2007. године.
Овим уговором су утврђена важећа правила Европске уније, чиме се постепено замењује суверенитет националних држава.
Интерлудијум: Постаје очигледно да иза добро познатих оснивача Г7 постоји мало позната мрежа.
Мрежа је далеко сложенија него што је приказано у овом документарцу.
Можете пронаћи занимљиве позадинске информације о овој теми на Kla.TV под #Krake.
Јасно је да ови глобални моћници отворено говоре о својим плановима за светску владу.
Г7 као управљачка група за нови светски поредак
Планови за успостављање светске владе су понављајућа тема у раду групе Г7.
Још 2009. године, на самиту у Риму, глобална група за управљање је проглашена приоритетним циљем.
Другим речима, глобално управљање.
Сарадња са ММФ-ом, Светском банком, СТО и Уједињеним нацијама треба да се прошири.
Самит би стога служио као стратешки модел за подршку светској управи у будућности.
Саветник немачког канцелара Јорг Кукис заузима сличан став уочи самита Г7 2022. године.
Прво питање које нам је централно јесте климатска промена.
Како можемо осигурати да се стандарди које сви настојимо да успоставимо како бисмо створили праве подстицаје за климатску
неутралност заиста примењују широм света, успостављањем глобалног система климатске потрошње, слично клубу?
Друга је тема здравља.
Како можемо обезбедити веће стопе вакцинације чинећи вакцине доступним у свим земљама широм света?
У чланку о улози Г7, бивши члан ЦФА Стјуарт М. Патрик коментарише на следећи начин.
То је врста управљиве радне групе за Запад.
То је место окупљања, оличење заједничких вредности и сличан приступ светском поретку заснован на правилима.
Велика трансформација
Клаус Шваб, оснивач Светског економског форума и дугогодишњи члан управног одбора Групе Бидерберг, открива ово у
својој књизи из 2016. године "Четврта индустријска револуција".
Његова основна порука је да конвергенција технологија из физичког, дигиталног и биолошког света ствара потпуно нове могућности.
Шваб отворено исповеда своје уверење у трансхуманизам и описује спајање људских тела са
дигиталном сфером као еволутивни напредак.
А Г7?
Новчаница открива референцу управо на овај узвишени циљ трансхуманизма, односно, другим
речима, потпуну контролу над људским бићима.
Ово је сковано поводом седмог председавања Италије Групом седам.
Сребрни новчић приказује људску главу испод круне вештачке интелигенције.
Наушница има дизајн пентаграма.
Од француског окултисте Елифаса Левија средином 19. века, пентаграм се повезује са окултизмом и сатанизмом.
На новчанику је упис "Ка будућности".
Закључак: Г7 се показује као нека врста фабрике политика у рукама глобалних банкара и њихових глобалних стратега.
Сам Дејвид Рокфелер наводи да је циљ светска влада под влашћу интелектуалне елите и светских банкара.
Г7 одређује смер кроз фондове за финансирање банака, програме и законе.
Г7 је инфилтрирани центар за увођење агенде ове неизабране елите у парламенте и свакодневну политику држава.
Поштовани гледаоци, очигледно је да су ове тајне активности и обмана "елите" неопходне да би остали на власти.
Очигледно, ова сенка влада не боји се ничега више од тога да буде разоткривена.
Хистерично проглашени закони о такозваној борби против дезинформација су доказ тога.
Стога, молимо вас, помозите у обавештавању ваших суграђана и политичара који искрено настоје.
Као што сенке нестају на светлу, тако и сенка владе нестаје када светлост падне на њу.