Aby bylo dosaženo cílů programu ochrany klimatu do roku 2030, chce německá vláda rychle urychlit rozvoj větrné energie na moři.
V této souvislosti se v Severním moři stavěly a staví větrné elektrárny na moři, tj. větrné turbíny umístěné v moři u pobřeží.
Například 33 km od ostrova Norderney se nachází větrná farma na moři s téměř 100 větrnými turbínami, z
nichž každá je vysoká 125 m a váží přibližně 1 000 tun.
Aby bylo možné dopravit větrnou energii z větrných elektráren na moři na pevninu, je několik východofríských ostrovů
- včetně Norderney, Baltrum a Langeoog - doslova protnuto.
Je to proto, že horizontální vrty mají být použity k provrtání ostrovů v hloubce několika metrů,
aby se pod ostrovem "protáhly" elektrické kabely.
Na ostrově Baltrum se pro tento účel plánuje vybudovat 15 metrů široký koridor, který rozhodně
nezlepší stabilitu struktury písečného ostrova.
Příští bouřková vlna by si mohla vybrat ničivou daň.
Obyvatelé ostrova se také obávají, že by vrty mohly poškodit podzemní sladkovodní čočku,
která je důležitá pro zásobování pitnou vodou.
Tento objektiv je velmi citlivý. Zásobování vodou by již nebylo zajištěno a ostrovy by se v podstatě staly neobyvatelnými.
Pouze Baltrum je s pevninou spojen vodovodem.
Jak tedy vypadá "zelená" elektřina v praxi?
Na východní pláži Baltrum, kde dříve mohli nerušeně hnízdit vzácní pobřežní ptáci, je v současnosti (od června 2025)
uskladněno množství strojů, vozidel a stavebního materiálu.
Kromě toho ve Waddenském moři kotví velké vrtné lodě. To je však jen začátek.
Až budou někdy po roce 2030 dokončeny všechny potřebné stavební práce a příroda bude strašlivě vykácena, bude
elektřina vedena ze Severního moře do jižního Německa.
Zatímco takzvaní klimatičtí aktivisté se k ochraně životního prostředí nehlásí, účastníci kampaně "Fridays For
Future" ostře protestují proti plánovanému vrtání u ostrova Borkum v Severním moři za účelem těžby zemního plynu.
Zaměřuje se přitom na ochranu Waddenského moře a na evropský cíl obnovit dobrý stav mořského prostředí.
Proč se tyto cíle nevztahují také na výstavbu větrných turbín na moři?
Ale je tato elektřina alespoň skutečně "zelená"?
Teoreticky by větrné turbíny na moři měly být schopny vyrábět dvakrát více elektřiny než srovnatelné turbíny na pevnině.
Rotory jsou však při příliš silném větru a také kvůli agresivnímu slanému mořskému vzduchu v klidu, což má
za následek výrazně vyšší náklady na údržbu a opravy.
K tomu se přidávají vysoké ztráty energie při přepravě elektřiny na tak dlouhé vzdálenosti:
Na 100 km vedení se ztrácí jedno procento výkonu.
To by znamenalo ztrátu až deseti procent, dokud by se elektřina nedostala na jih.
Portál "Baltrum-Online" nadále poskytuje informace:
"Než bude zelená elektřina skutečně "zelená", uplynou roky!
Náročné podmínky stavby a přepravy materiálu na volném moři, jako je rozbouřené moře, bouře a hloubka až 35 metrů, byly
a jsou velkým úsilím, které stojí obrovské množství energie.
Než se tato spotřeba energie vyrovná, uplyne několik let, a někteří se dokonce domnívají, že do té doby budou muset být
systémy demontovány, i když není známo, jak to bude probíhat.
Větrné elektrárny na moři skrývají také nebezpečí pro přírodu. Zde je jen výběr z nich:
Hloubení základů na pilotách má škodlivé účinky na mořské savce a ryby, dochází ke ztrátě důležitých potravních
oblastí a narušení migračních tras stěhovavých ptáků."
Udržitelnost propagovaná v Agendě 2030 se tak ukazuje jako pravý opak.
Rozšiřování větrné energie na volném moři za účelem výroby elektřiny pro jih je perfidním plýtváním zdroji a
bezohledným ničením přírody ve prospěch několika spekulantů.
To je pravá tvář Agendy 2030. Viz také následující programy: