V záujme dosiahnutia cieľov programu ochrany klímy do roku 2030 chce nemecká vláda urýchliť rozvoj veternej energie na mori.
V tejto súvislosti sa v Severnom mori budovali a budujú veterné farmy na mori, t. j.
veterné turbíny umiestnené v mori pri pobreží.
Napríklad 33 km od ostrova Norderney sa nachádza veterná farma na mori s takmer 100 veternými turbínami, z
ktorých každá je vysoká 125 m a váži približne 1 000 ton.
Aby sa veterná energia z veterných elektrární na mori dostala na pevninu, niekoľko východofrízskych ostrovov -
vrátane Norderney, Baltrum a Langeoog - je doslova preťatých.
Dôvodom je horizontálne vŕtanie, ktoré sa má použiť na vŕtanie cez ostrovy v hĺbke niekoľkých metrov,
aby sa pod ostrovom "prestrčili" elektrické káble.
Na Baltrume sa plánuje vybudovať 15 metrov široký koridor, ktorý určite nezvýši stabilitu štruktúry piesočnatého ostrova.
Ďalšia búrková vlna by si mohla vybrať ničivú daň.
Obyvatelia ostrova sa tiež obávajú, že vŕtanie by mohlo poškodiť podzemnú sladkovodnú šošovku,
ktorá je dôležitá pre zásobovanie pitnou vodou.
Tento objektív je veľmi citlivý. Zásobovanie vodou by už nebolo zaručené a ostrovy by sa v podstate stali neobývateľnými.
Len Baltrum je s pevninou spojený vodovodom.
Ako teda vyzerá "zelená" elektrina v praxi?
Na východnej pláži Baltrum, kde sa predtým nerušene hniezdili vzácne pobrežné vtáky, sa v súčasnosti (od júna 2025)
skladuje množstvo strojov, vozidiel a stavebného materiálu.
Okrem toho vo Wadenskom mori kotvia veľké vrtné lode. To je však len začiatok.
Po dokončení všetkých potrebných stavebných prác niekedy po roku 2030 sa má elektrická energia, pri ktorej sa príroda
strašne vyrúbe, viesť zo Severného mora do južného Nemecka.
Zatiaľ čo takzvaní klimatickí aktivisti nevolajú po ochrane životného prostredia, účastníci kampane "Fridays For Future"
ostro protestujú proti plánovaným vrtom pri ostrove Borkum v Severnom mori, ktoré majú slúžiť na ťažbu zemného plynu.
Zameriava sa pritom na ochranu Waddenského mora a európsky cieľ obnoviť morské prostredie do dobrého stavu.
Prečo sa tieto ciele nevzťahujú aj na výstavbu veterných turbín na mori?
Ale je táto elektrina aspoň naozaj "zelená"?
Teoreticky by veterné turbíny na mori mali byť schopné vyrobiť dvakrát viac elektrickej
energie ako porovnateľné turbíny na pevnine.
Rotory však stoja, keď je vietor často príliš silný, ako aj v dôsledku agresívneho slaného morského vzduchu, čo
má za následok výrazne vyššie náklady na údržbu a opravy.
K tomu sa pridávajú vysoké straty energie pri prenose elektrickej energie na takú dlhú vzdialenosť:
Na 100 km vedenia sa stráca jedno percento výkonu.
To by znamenalo až desaťpercentnú stratu, kým sa elektrina dostane na juh.
Portál "Baltrum-Online" naďalej poskytuje informácie:
"Bude trvať roky, kým bude zelená elektrina skutočne "zelená"!
Náročné podmienky výstavby a prepravy materiálov na otvorenom mori, ako je silné more, búrky a hĺbka vody až 35 metrov,
boli a sú veľkým úsilím, ktoré stojí obrovské množstvo energie.
Bude trvať roky, kým sa táto spotreba energie vyrovná, a niektorí sa dokonca domnievajú, že dovtedy bude potrebné
systémy demontovať, hoci nie je známe, ako to bude prebiehať.
Veterné elektrárne na mori predstavujú nebezpečenstvo aj pre prírodu. Tu je len výber z nich:
Vybúranie základov na pilóty má škodlivé účinky na morské cicavce a ryby, strácajú sa dôležité potravné
oblasti a narúšajú sa migračné trasy sťahovavých vtákov."
Udržateľnosť propagovaná v Agende 2030 sa tak ukazuje ako presný opak.
Rozširovanie veternej energie na otvorenom mori na výrobu elektrickej energie pre juh je perfídnym plytvaním zdrojmi a
bezohľadným ničením prírody v prospech niekoľkých ziskuchtivcov.
Toto je skutočná tvár Agendy 2030. Pozri aj nasledujúce programy: