Да би постигла циљеве Програма заштите климе за 2030. годину, немачка влада жели да
убрзано унапреди проширење офшор енергије ветра.
У овом контексту такозване офшор ветротурбине, односно ветротурбине смештене у мору крај обале,
изграђене су и и даље се граде у Северном мору.
На пример, 33 километра од острва Нордернеј налази се офшор ветропарк са скоро 100 ветротурбина, од
којих је свака висока 125 метара и тешка око 1.000 тона.
Да би се пренела енергија ветра са офшор ветропарника до копна, неколико истофризијских острва – укључујући
Нордернеј, Балтрум и Лангеог – буквално се пресецају на пола.
Ово је зато што ће се хоризонтално бушење користити за бушење преко острва на дубини од неколико метара како
би се "пробило" кроз каблове за напајање испод острва.
За ту сврху на острву Балтрум планиран је коридор ширине 15 метара, што свакако неће
учинити структуру песковитог острва стабилнијом.
Следећи налет олујне пљуске могао би да нанесе разарајући ударац.
Острвљани се такође плаше да би бушењем могла бити оштећена подземна лећа слатке воде,
која је важна за снабдевање пијаћом водом.
Ова сочива су веома осетљива. Снабдевање водом више не би било загарантовано, а острва би у суштини постала ненасељива.
Само је Балтрум повезан са копном водом цевима.
Па како у пракси изгледа "зелена" електрична енергија?
На источној плажи Балтрума, где су ретки приобални птици до сада могли да се размножавају неometано, тренутно (стање из јуна 2025)
се налази велики број машина, возила и грађевинског материјала.
Поред тога, велики бродови за бушење су усидрени у Ваденском мору. Ово је само почетак.
Када све неопходне грађевинске радове, обављене негде после 2030. године уз ужасно крчење шума, буду завршене, електрична
енергија ће бити пренета из Северног мора у јужну Немачку.
Иако такозвани климатски активисти нису подигли глас да заштите животну средину, планирано бушење у мору код острва
Боркум на Северном мору ради вађења природног гаса изазвало је жестоке протесте активиста покрета Fridays For Future.
Овде је њихов фокус на заштити Ваденског мора и постизању европског циља да морско окружење доведе у добро стање.
Зашто се ови циљеви не односе и на изградњу офшор ветротурбина?
Али да ли је ова електрична енергија заиста "зелена"?
У теорији, офшор ветротурбине би требало да могу да произведу двоструко више
електричне енергије него упоредиве копнене турбине.
Међутим, ротори стоје када је ветар прејак, као и због агресивног сланог морског ваздуха, што
доводи до знатно виших трошкова одржавања и поправки.
Поред тога, долази до великих губитака снаге при преносу електричне енергије на тако велике удаљености:
Један проценат снаге се губи на сваких 100 km кабла.
То би значило губитак до десет процената до тренутка када електрична енергија стигне на југ.
Портал Baltrum-Online такође указује да:
"Проћи ће године пре него што зелена електрична енергија заиста буде 'зелена'!"
Сложени услови у изградњи и транспорту материјала на отвореном мору, као што су јако море, олује и дубина
воде до 35 метара, били су и остају велики изазов који захтева огромну количину енергије.
Требаће године да се ова потрошња енергије надокнади, а неки чак верују да ће постројења тада морати поново да
се расклопе – иако није јасно како би то функционисало.
Офшорни ветропаркови такође представљају ризик по природу. Ево само неколико примера:
Забијање шипова за темеље има штетне последице по морске сисаре и рибе, губе се важне зоне за храњење
и угрожавају се миграционе руте миграторних птица.
Одрживост коју промовише Агенда 2030 се стога испоставља као потпуна супротност.
Проширење офшор ветротурбинске енергије ради производње електричне енергије за југ представља подмукло расипање ресурса и
неодговорно уништавање природе у корист неколико профитера.
Ово је право лице Агенде 2030. Погледајте и следеће програме: