A jogi szabályozással és az AZK szabályokkal kapcsolatos általános információk az előadás végén találhatók.
Tehát a japán Dr. Broudy értékes előadása után most egy magas színvonalú előadó következik Ausztriából.
Jogi doktorátust szerzett, és azzal a központi problémával foglalkozik, hogy miként lehet kezelni az igazságtalan,
azaz jogellenes jogi normákat és azok következményeit.
De tudja, az olyan hétköznapi polgárok számára, mint én vagy mi, nem igazán létezhetnek igazságtalan jogi normák.
Ez olyan lenne számunkra, mint egy rossz Mikulás.
És ezért még csak fel sem merül bennünk a gondolat, hogy egy ilyen igazságtalanság akár csak a
méltóságunkat és a személyiségünket is sértheti.
De ez éppen egy általános tévhit!
Dr. Michael Brunner most ezzel a veszélyes tévhittel szemben fogalmazza meg hat tézisét, és mutat
kiutakat ebből a túlságosan is fel nem ismert dilemmából.
De mielőtt üdvözölnénk őt a stadionban, vessünk egy gyors pillantást az önéletrajzára.
Dr. Michael Brunner 1990-ben szerzett jogi doktorátust, és 31 évig dolgozott ügyvédként Ausztriában.
2020 márciusa óta aktív kritikusa a koronavédelmi intézkedéseknek, panaszt nyújtott be a
koronavédelmi intézkedések ellen az Alkotmánybírósághoz, felszólalt tüntetéseken, videókat tett közzé stb.
És most egy áttekintés a politikai karrierjéről:
2020. október:
Az "Ügyvédek az Alapvető Jogokért - Ügyvédek a Felvilágosodásért" alapítása Bécsben
február 2021:
Az "MFG - Menschen Freiheit Grundrechte" politikai párt megalapítása
2021 őszétől: pártja bejut a felső-ausztriai tartományi parlamentbe;
Választási sikerek a felső-ausztriai, alsó-ausztriai és tiroli helyhatósági választásokon
Ősz 2022:
MFG jelölt az őszi elnökválasztáson.
A politikai berendezkedés ellenfeleként pozicionálta magát.
július 2023:
Alapító tagja a "Nemzetközi Jogászok" nemzetközi szövetségnek, amely a világ jogalkotására összpontosít.
2023. november:
Emeritus státusz mint aktív jogász.
2023 decemberétől különböző előadói tevékenységek és folyamatos jogi tevékenység tanácsadói minőségben stb.
Dr. Brunner ma beszél "Az emberi méltóság a helyes mérték - minden más rossz"
Szeretném mindannyiukat melegen üdvözölni, és külön köszönöm, hogy megengedték, hogy ma hozzászólhassak
ehhez a nagyon fontos témához, az igazságtalan törvények jogi minősítéséről és következményeiről.
"Az emberi méltóság az igazságosság mércéje.
Az emberi méltóság kell, hogy az igazságosság mércéje legyen, különben az igazságtalanság."
A jog és az igazságosság nem szinonim fogalmak.
A jog nem feltétlenül igazságosság.
Az igazságnak nem kell igaznak lennie.
De az igazságosság igazság nélkül igazságtalanság.
Az igazság mindig igazságos.
Mi az igazságosság jogi értelemben?
Az igazságosság a tudás értékelése.
Egyenlő dolgokat egyenlően, egyenlőtlen dolgokat egyenlőtlenül kezelni.
Vagy úgy cselekedni, hogy a maximád cselekedetei a világ törvényévé emelkedjenek, ahogy Immanuel Kant mondja.
Vagy egyszerűen egy béke rendje - mert igazságosság nélkül nincs béke, nincs béke érdekegyensúly nélkül.
Ha a jog igazságosság lenne, és nem lennének igazságtalan törvények, akkor az esszém, az előadásom nagyjából véget érne.
A valóság azonban mást tanít nekünk.
Ez arra tanít bennünket, hogy az igazságosság eszménye nem valósult meg.
Sem jogi, sem politikai téren.
Törvénytelen, igazságtalan törvényeket fogad el a törvényhozás.
Ezeket a végrehajtó hatalom alkalmazza, és ezeket az igazságszolgáltatás hajtja végre.
Mindannyian kötelesek megfelelni.
Az állampolgárok kötelesek betartani az igazságtalan törvényeket.
A központi kérdés, amellyel hosszú hónapok óta foglalkozom - munkámnak csak egy részét tudom itt visszaadni -, az
igazságtalan jogi normák jogi minősítése és következményei.
Számomra az emberi méltóság a kiindulópontja annak eldöntéséhez, hogy a törvény igazságos vagy igazságtalan.
Ez a legfőbb jogelv a természetjog és a pozitív jog szempontjából .
Ez a civilizált jogrendszerek központi normája, amely mind a rendes jogban , mind az alkotmányjogban rögzül.
A jogállamiságon alapuló demokratikus rendszerben minden igazságszolgáltatás az emberektől származik.
A szabadság és az egyenlőség a demokrácia alappillérei.
Ha a nép átruházta hatalmát a politikai pártokra, hogy azok képviseljék, a nép marad
a szuverén, akinek a képviselők felelősek.
Még ha a képviseleti demokrácia gyakorlatában a politikai pártok hatalma egyre inkább kiterjed is a társadalom és
a civil struktúrák minden formájára, a demokrácia csak akkor létezik, ha megfelel a nép akaratának.
Az emberek elleni törvény vagy a törvények elleni törvények soha nem törvények, és nem a nép akaratán alapulnak.
A nép, a szuverén, nem ruházta át a jogot a képviselőkre, hogy ezek a képviselők a saját
érdekükben vagy a nép ellenében alkossanak jogot.
Aki képviselőként semmibe veszi a törvényt és az igazságot, annak felelősséget kell vállalnia és felelősségre kell vonni!
Az a gyakorlat Ausztriában és más országokban is az osztrák alkotmánybíróság szerint, valamint az osztrák jogi helyzet
szerint, hogy még az alkotmányellenes törvényeket is alkalmazni kell, amíg hatályon kívül nem helyezik őket - és akkor is
legfeljebb egy legfeljebb 18 hónapos javítási időszakon belül -, azt jelenti, hogy az igazságtalanságból
törvény lesz, amit én határozottan elutasítok.
Amikor a hatalmi ágak szétválasztása már nem működik, amikor a kormányok a parlamenti többségük alapján ténylegesen maguk
hozhatnak törvényeket, amikor már nem tartoznak a parlamenti ellenőrzés alá, amikor a kormányok a közigazgatási és
igazságszolgáltatási posztokat politikailag töltik be, amikor az államhoz közeli szervezetek és intézmények oligarchizálódnak
[oligarchia (= olyan kormányforma, amelyben egy kis csoport gyakorolja a politikai hatalmat, amikor a véleményszabadságot, a
tudomány szabadságát és a sajtószabadságot cenzúrázzák, amikor a másként gondolkodókat rágalmazzák, nevetségessé
teszik, sőt üldözik, amikor a média sokszínűségét megsemmisítik - akkor messze vagyunk minden jogállamiságtól.
Legkésőbb a Robert Koch Intézet aktáinak közzétételével még a mainstream számára is nyilvánossá vált, hogy
soha nem volt bizonyíték az összes koronamérés számára.
Politikai felhíváson keresztül felnagyították .
A 2020-2023-as koronavírus-válság 1945 óta a legnagyobb jogi és orvosi botrány volt világszerte!
Annak érdekében, hogy a jövőben az ilyen politikai felhívások hatékonyságát megakadályozzuk, minden igazságtalanságnak
eleve meg kell tagadni a jogi normák érvényességét!
Akik mégis részt vesznek benne, azokat felelősségre kell vonni!
Az emberi méltóság - idézem itt Aquinói Tamást:
"Minden olyan törvény, amely az emberi személyiséget emeli, igazságos.
Minden olyan törvény, amely az emberi személyiséget lealacsonyítja, igazságtalan."
Az osztrák Általános Polgári Törvénykönyv (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch) 16. szakasza az eredeti személyiségi jog
központi normáját állapítja meg: Minden embernek vannak veleszületett, az értelem által már
nyilvánvaló jogai, és ezért személynek tekintendő.
Ez a személyiséghez való ősi jogot mint jogi elvet, a civilizált jogrendszerek központi normáját tételezi .
Az emberi jogok veleszületettek.
Ez azt jelenti, hogy ezeket nem a kormányok vagy a képviselők szerzik meg vagy ítélik
oda, és főleg nem a kormányok vagy a képviselők.
Ezeket nem kell előbb megadni vagy megszerezni.
Ezek az emberiséghez, az emberi léthez hozzátartoznak.
Ezt a német alaptörvény 1. cikke is előírja:
Az emberi méltóság sérthetetlen.
Minden állami hatóságnak kötelessége tiszteletben tartani és megvédeni őket.
Az alábbi alapjogok közvetlenül alkalmazandó jogként kötik a jogalkotást, a végrehajtó hatalmat és a joghatóságot.
És szeretném hozzátenni, hogy a médiát is megkötik.
Az Alaptörvény 1. cikke mellett a 79. cikk az örökös lét garanciáját is rögzíti.
Ezeket az alapvető jogokat, az emberi méltóság sérthetetlenségét nem lehet az alkotmány módosításával megváltoztatni.
Örökkévaló.
Az emberi méltóság mint alapvető etikai elv időtlen, és minden kormányzati forma felett áll.
Mert minden emberi élet egyenlő értékű, és joga van a szabad létezéshez.
"Az ember mint öncélú cél soha nem lehet eszköz egy cél eléréséhez" - Immanuel Kant szerint.
A német szövetségi alkotmánybíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az emberi méltóság az Alaptörvény legmagasabb
értékű döntése és a német jogrendszer alkotmányos elve.
Az emberi méltóság a legmagasabb alkotmányos érték, és nem képezi vita tárgyát.
Ugyanebben az értelemben a Svájci Államszövetség szövetségi alkotmányának 7. cikke kimondja, hogy az emberi
méltóságot tiszteletben kell tartani és védeni kell.
Az 1948. december 10-i Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata:
Minden ember szabadon és egyenlő méltósággal és jogokkal születik, ésszel és lelkiismerettel van
felruházva, és a testvériség szellemében kell bánnia egymással.
Az Egyesült Államok függetlenségi nyilatkozata, amelyet 1776. július 4-én tettek közzé,
kimondja: Minden ember egyenlőnek teremtetett.
Minden embernek vannak bizonyos elidegeníthetetlen jogai, beleértve az életet, a
szabadságot és a boldogságra való törekvést.
Az emberi méltóság feltétlen, nélkülözhetetlen és korlátlan tiszteletben tartása a jogállamiság és
a demokrácia alapja, amelyről nem lehet tárgyalni.
Ezek alkotják azt az abszolút vörös vonalat, amelyet soha nem szabad átlépni.
Aki megsérti az emberi méltóságot, az megsérti a demokratikus jogállamot, a jogegyenlőséget, amely nélkül nincs igazságosság
- nincs jog, nincs állam, amely ne válna rablóbandává.
Hippói Szent Ágoston: "Vedd el a törvényt - mi más az állam, mint egy nagy rablóbanda?"
Az alapvető anyagi norma legmagasabb rendű alapelvéből kiindulva, ahogy én jogászként nevezem - az emberi
méltóság -, hat tézisből álló tézisjavaslathoz jutok.
De előbb egy rövid nyilatkozat Martin Luther Kingtől.
"Én lennék az első, aki a tisztességes törvények betartása mellett érvel.
Az embernek nemcsak jogi, hanem erkölcsi felelőssége is van az igazságos törvények betartására.
Ezzel szemben az embernek erkölcsi felelőssége, hogy figyelmen kívül hagyja az igazságtalan törvényeket.
Egyetértek Szent Ágostonnal abban, hogy az igazságtalan törvény nem törvény."
Lex iniusta non est lex, mondja a legmagasabb latin maximát.
És most a hat tézishez:
1. tézis: A jogrendszer alapnormája, amelyből minden jog ered, az emberi méltóság mint a személyiség elsődleges joga.
Ez sem nem hipotézis, sem nem fikció.
2. tézis: A legmagasabb rendű jog az emberi méltóság mint a személyiség elsődleges joga.
Ezek az ő eredendő jogai, alapvető jogai és szabadságai.
Ezek alkotják a jogrendszer alapelveit.
3. tézis: Azok a jogi normák, amelyek sértik az ember méltóságát, veleszületett jogait, teljesen semmisek.
Nem szabványosított.
Így az uralkodó doktrína, az úgynevezett semmisségi dogma tanának álláspontját képviselem , erről bővebben később.
4. tézis: Az emberi alapvető jogokat és szabadságokat sértő jogi normák teljes mértékben semmisek.
Ezek nem szabványosítottak.
5. tétel: Az olyan jogi normák, amelyek magasabb rangú jogi normákat sértenek, teljesen semmisek.
Ezek nem szabványosítottak.
6. tétel: A magasabb rendű törvény felülírja az alacsonyabb rendű törvényt annak abszolút semmisségével.
Az alacsonyabb rendű jog nem szegheti meg a magasabb rendű jogot.
Ezeket a téziseket, amelyeket az emberi méltóságra alapozok, mind a jogi helyzetre épülő pozitív jogi érvekkel,
mind pedig jogfilozófiai szempontból meg tudom indokolni.
A 20. század egyik legjelentősebb jogtudósa Gustav Radbruch volt.
SPD-s politikus volt, a weimari köztársaságban kétszer volt birodalmi igazságügy-miniszter.
1878-tól 1949-ig élt.
"A muszáj lehet hatalmi alapon, de soha nem lehet köteles és érvényes."
Megvonja a határt a helytelen jog között, amely talán nem megfelelő, másképp is
megszervezhető vagy egyszerűen csak helytelen.
Egyszerűen helytelen az igazságtalan törvényhez képest, amely elérte az igazságtalanság egy bizonyos szintjét.
Ezt igazolja, és ez végül Radbruch híres formulájához vezet.
Idézem: "Az igazságosság és a jogbiztonság közötti konfliktust úgy kell feloldani, hogy a törvény és a hatalom
által biztosított pozitív jog akkor is elsőbbséget élvezzen, ha tartalmilag igazságtalan és célszerűtlen.
Kivéve, ha a pozitív jog és az igazságosság közötti ellentmondás olyan elviselhetetlen mértéket ölt, hogy a jognak,
mint helytelen jognak, utat kell engednie az igazságosságnak.
Lehetetlen élesebb határvonalat húzni a jogi igazságtalanság esetei és a törvények között, amelyek
helytelen tartalmuk ellenére mégis alkalmazandók."
Egy másik elhatárolás, írja, minden élességgel elvégezhető.
És itt a központi mondat: "Ahol az igazságosságra még csak nem is törekednek, ahol az egyenlőséget, amely az igazságosság lényege,
szándékosan megtagadták a pozitív jog megalkotásakor, ott a jog nemcsak helytelen jog, hanem egyáltalán nem is jogszerű.
A jog, beleértve a pozitív jogot is, ugyanis nem határozható meg másként, mint az
igazságszolgáltatást szolgálni hivatott rend és jogszabály."
A jognak az igazságot kell szolgálnia, különben igazságtalanságot jelent.
És így folytatja: "Ahol még csak nem is törekednek az igazságosságra, ott az így létrehozott rendek
csak a hatalom rendeletei lehetnek, soha nem a jogé.
Tehát az a törvény, amely bizonyos emberektől megtagadja az emberi jogokat, nem jogállam."
Radbruch formulája aztán az NDK összeomlását követően az úgynevezett Mauerschützenprozesse során
bekerült a Szövetségi Alkotmánybíróság joggyakorlatába.
Még egy olyan törvény vagy parancs is, amely a fal mesterlövészét arra utasítja, hogy lője le, ha valaki
el akarja hagyni az NDK-t, helytelen, és büntetendő.
És itt érkezünk el a következő alapvető rendelkezéshez, az Emberi Jogok Európai Egyezményének 7. cikkéhez:
Törvény nélkül nincs büntetés:
Az (1) bekezdés kimondja, hogy minden bűncselekmény büntetésére törvényt kell alkotni. Nem lehet nagyobb büntetést
kiszabni, mint ami a bűncselekmény elkövetésekor fenyeget.
Ez alól azonban van egy nagyon jelentős kivétel, mégpedig a (2) bekezdésben:
E cikk egyetlen rendelkezése sem zárja ki annak a személynek az elítélését vagy megbüntetését, aki olyan cselekményben vagy
mulasztásban bűnös, amely az elkövetés időpontjában a civilizált nemzetek által
általánosan elismert jogelvek szerint büntetendő volt.
A Nemzetközi Büntetőbíróság is alkalmazza a civilizált államok által elismert általános jogelveket, amelyeket a
Nemzetközi Büntetőbíróság alapokmányának 38. cikke tartalmaz.
Az általánosan elismert jogelvek, amelyek a törvények felett állnak, utat találtak a
pozitív jogba, és ezért jogilag kötelező erejűek.
Ugyanez vonatkozik az Európai Unióra is:
Az általános jogelvek az Európai Unió elsődleges jogának részét képezik.
Ez magában foglalja az alapvető jogok tiszteletben tartását, az egyenlő bánásmódot és az arányosságot.
A normák hierarchiájának megértéséhez szeretném röviden ismertetni a jogrendszer hierarchiáját.
A jogrendszernek a normák hierarchiájaként kialakított többszintű felépítése azt jelenti, hogy minden alacsonyabb
rangú normának meg kell felelnie a magasabb rangú normának.
Ezt a magasabb rangú szabványnak kell létrehoznia, különben jogellenes.
Ausztriában a jogrendszert a következőképpen szerveztük meg.
Ez azonban más jogrendszerekre és az Európai Unión belüli országokra is vonatkozik.
1. szint: A legmagasabb szint a szövetségi alkotmány alapelvei.
Ezek a demokratikus, köztársasági, liberális, föderalista és alkotmányos elvek.
2. szakasz: elsődleges uniós jog, azaz az uniós szerződések. És ami nagyon fontos - az Európai Unió Alapjogi
Chartája mint elsődleges jog és ismét az általános jogelvek.
3. szint: másodlagos uniós jog, amely az uniós intézmények által elfogadott joganyagot, különösen
a rendeleteket és irányelveket foglalja magában.
4. lépés: Szövetségi alkotmányos törvények és az egyes államok alkotmányos törvényei.
5. szakasz: A szövetségi és az állami törvények egyszerű törvények, amelyeknek
összhangban kell lenniük az alkotmányos törvényekkel.
6. szint: Rendeletek - ezek a közigazgatási hatóságok által kiadott általános jogi
rendelkezések, amelyeket csak törvények alapján lehet kiadni.
7. szakasz: És azután az egyedi ügyekben hozott döntések: Ítélet, végzés és határozat.
Ha, mint mondtam, egy jogi norma ellentmond a jogszabály eme lépcsőzetes szerkezetének, akkor - jogi felfogásom
szerint és a semmisség doktrínája szerint - abszolút semmis.
Ez azt jelentené, hogy nem keletkezik megfelelési kötelezettség.
Itt jön a semmisség: Lex iniusta non est lex.
Az igazságtalan törvény nem törvény, mint egy latin mondás.
A semmisségi dogma jogi alkotmánya, a magasabb jog eltér - azaz megsemmisíti - az alacsonyabb
jogot, amely abszolút és helyrehozhatatlanul semmis.
Ebben az értelemben nincs szükség külön vitára.
Az úgynevezett "eo ipso hatás" következik be.
Ezzel szemben az Ausztriában elterjedt és törvényben is rögzített hibaszámítási doktrína:
Annak ellenére, hogy ezek a szabványok jogellenesek, mindaddig hatályban maradnak és kötelező érvényűek, amíg
egy felhatalmazott állami intézmény vissza nem vonja őket.
Ez összeegyeztethetetlen a demokratikus és alkotmányos felfogással és a jogrendszer logikai-rendszeri
felépítésével, mint a jogrendszer többszintű felépítésével.
Az osztrák magánjogban ezzel szemben a 879. § (1) bekezdése kimondja: Semmis az a szerződés, amely
törvényi tilalmat sért vagy a jó erkölcsbe ütközik.
Tehát a magánjogban nincs szükség megtámadásra, de a közjogban igen.
És az osztrák alkotmánybíróságnak még arra is van hatalma, hogy ezt a törvénytelen törvényt akár 18 hónapig (!) hatályban hagyja.
Számomra ez nem összeegyeztethető a jogállamiság elveivel, hanem csak a hibaszámítás vagy egy bizonyos
jogbiztonság rendkívül megkérdőjelezhető doktrínáján alapul.
Maga a törvény biztosítja a norma hatálya alá tartozók számára az önsegélyezés jogát.
A leggyakoribb, legismertebb az önvédelem:
"Amikor az igazságtalanság joggá válik, az ellenállás kötelességgé válik." Bertolt Brecht
Az osztrák büntető törvénykönyv 3. szakasza szabályozza az önvédelmet:
Nem cselekszik valaki jogellenesen, ha csak olyan védekezést alkalmaz, amely a saját vagy más személy élete, egészsége, testi
épsége, szexuális integritása és önrendelkezése, szabadsága vagy tulajdona ellen irányuló jelenlegi vagy fenyegető jogellenes
támadás - fontos jogellenes támadás - elhárításához szükséges.
Az önvédelem követelményei, amelyeknek halmozottan kell fennállniuk, tehát a szükséges védekezés, a jelen
vagy küszöbön álló támadás, a támadás jogellenessége és az önvédelemre alkalmas vagyontárgy elleni támadás.
Az anyagi jog, azaz törvény vagy jogszabály által indokolt támadás - akár a beavatkozó állam részéről -
nem jár önvédelemmel, mert a támadás nem jogellenes.
A szabvány akkor is hatályban marad, ha azt később a bíróság jogellenesnek nyilvánítja.
De ha azt az álláspontot képviselem, mint ahogy én is - a semmisségi doktrína, a jogrendszer hierarchikus felépítésének
szisztematikus betartása -, hogy az ilyen normák teljesen semmisek, akkor a támadó állam támadása
jogellenes, és akkor az önvédelmi cselekmény megengedett lenne.
Az önsegélyezés egy másik nagyon gyakori joga: a szükségállapot.
Ezt egy nagyon találó - különösen napjainkra vonatkozó - idézettel szeretném bevezetni Ludwig von Mises-től:
"Nincs nagyobb veszély a civilizációra, mint egy inkompetens, korrupt vagy aljas emberekből álló kormány."
A menthető szükségállapotot az osztrák jogban a Büntető Törvénykönyv 10. § (1) bekezdése szabályozza.
Ezt más jogrendszerekben hasonlóbb módon szabályozzák.
"Mentesül az, aki a saját vagy más személyt fenyegető, jelentős hátrány elhárítása érdekében követ el büntetendő cselekményt, ha
a bűncselekménnyel fenyegető kár nem aránytalanul súlyosabb - azaz arányossági tesztet kell alkalmazni -, és a jogilag védett
értékekhez kapcsolódó személytől nem várható el más magatartás."
- azaz más magatartás ésszerűtlensége és arányosság.
Aztán ott van még a törvények feletti szükségállapot.
Kimondja, hogy a rendkívüli állapot alatti védelmi cselekmény nem jogellenes, ha a megmentendő jogi
érdek nagyobb értékű, mint a sérelmet szenvedett érdek.
Szeretnék itt a jelenlegi, különösen a németországi ítélkezési gyakorlatra hivatkozni:
Az orvosok által a Covid-19 maszkmentességi igazolásokkal és a Covid-19 oltási igazolásokkal összefüggésben kiállított hamis
orvosi igazolások kiadását helyesen kell szükségszerűségként értékelni, még akkor is, ha feltételezzük, hogy
az ilyen corona-törvények nem voltak eleve jogellenesek.
Számomra nem csak felmentést, hanem igazolást is kapnak.
Mert az emberek egészsége és élete fontosabb, mint az orvosi igazolások megbízhatóságához fűződő jogi érdek.
Az orvos elsődleges feladata: Primum non nocere, először is nem ártani - secundum cavere, védeni,
óvatosnak lenni - tertium sanare, végül gyógyítani.
Az elsődleges feltételezés tehát nemcsak a szükségszerűség aktusáról szól, ahogy én értem, hanem az ilyen
jogellenes normák abszolút semmisségéről is, amelyek nem nyerhetnek normatív érvényességet.
Az a véleményem, hogy a bíróságok nem alkalmazhatnak többé ilyen normákat a vádlott orvosok kárára.
Eredetileg azt mondtam, hogy aki törvénytelenül cselekszik, aki törvénytelen törvényeket alkalmaz, amikor
azok teljesen semmisek, azt felelősségre kell vonni.
Felróhatóság: Ki a felróható, ki a felelős és milyen mértékben felelős?
Egy szó Hannah Arendt-től:
"Senkinek sincs joga arra, hogy az engedelmességet ürügyként használja fel tettei
igazolására. Az engedelmesség nem igazolás a cselekvésre."
Önrendelkezők vagyunk, ezt követeli meg az emberi méltóság.
Ha egy norma, amely a normák hierarchiájában jogellenes, teljesen semmis, akkor nem része a jogrendszernek.
Ezért azt nem kell követni, és a közigazgatásnak vagy a bíróságoknak nem kell alkalmazniuk.
Ha mégis alkalmazzák, az jogalap nélküli cselekvést - tehát elsősorban a jogszerűség elvének megsértését -
jelenti, és annak az államhatalomnak felróható, amelynek a neki felróható szervei jártak el.
Számomra azonban ez nemcsak az állam felelősségét állapítja meg - ami végső soron mi magunk vagyunk -, hanem a cselekvő szervek
felelősségét is, megértési képességük és bűnösségük szerint - különösen a felső és legfelsőbb közigazgatási
szervekét, különösen a kormányokét és a jogalkotásét.
Ami az egyes polgárokra mint norma címzettjeire vonatkozik, annak még inkább vonatkoznia kell az államra, annak hatalmaira
és kormányaira, és végső soron ezekre a cselekvő szervekre is.
Senki sem szabadulhat meg a bűnösség és a felelősség alól a törvény ismeretének hiányában.
A tudatlanság nem védekezés a törvény ellen.
Ez nemcsak a polgárokra, hanem minden köztisztviselőre, bíróra és állami szervre vonatkozik.
A felelősség elhatárolása tekintetében analóg módon hivatkozom az osztrák büntető törvénykönyv 9.
§-ára, az úgynevezett jogi tévedés paragrafusára,
1. pont: Aki a cselekmény joghiba miatti helytelenségét nem ismeri fel, nem cselekszik vétkesen, ha a hiba nem róható fel neki.
A kerületi szintű egyszerű szerveknek bizonyára alig, vagy sok esetben nem róható fel, ha nem úgy értelmezik
az alapjogokat, ahogyan azt egy alkotmányjogász tenné.
(2): A jogi tévedés akkor kifogásolható, ha az igazságtalanság az elkövető számára éppúgy
könnyen felismerhető volt, mint bárki más számára.
Amikor a gyerekeknek, tanulóknak hónapokig maszkot kellett viselniük az osztálytermekben a
nem bizonyítékokon alapuló koronamérések miatt.
Ha ezeknek a gyerekeknek és tanulóknak időnként még a testnevelésórákon is maszkot kellene viselniük - ami
káros az egészségükre és szöges ellentétben áll a gyermekek jólétével -, akkor könnyen felismerem az igazságtalanságot.
És a második mondat: Vagy ha az elkövető nem ismerte meg a vonatkozó szabályokat, noha szakmája, munkája vagy egyéb
körülményei alapján köteles lett volna megismerni azokat.
Elvárom minden köztisztviselőtől, hogy megismerje a vonatkozó alapjogi normákat, különösen a beavatkozáshoz
közel álló jogszabályok alkalmazása esetén, és itt hozzon döntést, legjobb esetben tegyen észrevételt .
(3) bekezdés: Ha az elkövetőt hibával vádolják, a szándékos bűncselekményre előírt büntetést kell alkalmazni, ha az elkövető
szándékosan cselekszik; ha az elkövető gondatlanul cselekszik, a gondatlan bűncselekményre előírt büntetést kell alkalmazni.
Maga az állam gyakorlatilag soha nem fog tudni jogi hibára hivatkozni, hogy kizárja felelősségét és felelősségét.
Mert kellőképpen ismeri és ismernie kell azokat a jogi normákat, amelyeket ő maga hozott létre.
Sokkal inkább az állam nevében eljáró személyekről van szó, akiktől elvárható, hogy funkciójukban és
tevékenységi területükön szakértelemmel rendelkezzenek.
A betudhatóság, a felelősség és a felelősség - ahogyan az a magánjogban a magánszemélyek közötti
horizontális szinten magától értetődő - a közjogban a vertikális szinten is korlátozás nélkül alkalmazandó.
Ez az egyetlen módja annak, hogy az egyén önrendelkezési jogán alapuló, átfogó alapjogvédelmi rendszert hozzunk
létre az összes érintett szereplő elszámoltathatósága révén.
Akit nem lehet felelősségre vonni, az nem érzi magát felelősnek.
De aki felismerte a felelősségének jogát, az teljesíteni fogja a felelősségéből fakadó kötelességét.
Most egy követeléssel, egy alapvető joggal fejezem be - amelynek önmagában is magától értetődőnek kellene lennie
az én jogi felfogásom szerint -, de amelyet fel kellene venni az alapvető jogok katalógusába.
A politika és a jogtudomány különösen hivatott erre.
A jog állapota:
Az ember nem a törvénynek készült, hanem a törvénynek kell az embernek készülnie.
Az ember nem az állam szolgája.
Az ember az állam feltalálója, és az államnak a feltalálót kell szolgálnia, és soha nem fordítva.
Összefoglalva, a régi alapjog újrafogalmazására szólítok fel:
Az emberi méltóságot, a veleszületett jogokat, az alapvető jogokat és szabadságokat sértő jogi normáknak
nincs normatív erejük, és teljes mértékben semmisek.
Senki sem köteles követni őket, és senki sem jogosult másokat erre kötelezni.
Így akadályozzuk meg, hogy örökre megismétlődjön a korona!
Köszönjük figyelmüket.
Fantasztikus! Dr. Brunner, köszönöm az egész világ lakossága nevében.
Csodálom, ahogyan összehozza az ügyvédeket.
Ez a legjobb megoldás, amire törekedhetünk.
Az emberek olyanok, mint a kisgyerekek.
Ti vagytok a mi atyáink, ti ismeritek a törvényt.
Csodálatosan közvetítetted ezt, megértettük.
Jó harcot kívánunk neked és még sok másnak is.
A népnek soha nem szabad elfelejtenie, hogy ő a szuverén.
A kormány pedig nem a felettesem, hanem az alkalmazottam.
Köszönöm, köszönöm, köszönöm!
Ezek a produkciók a svájci Anti-Censorship Coalition által szervezett konferencia alkalmából készültek.
Az AZK nem rendelkezik pénzügyi érdekeltséggel. Sem a kezdeményezők, sem az előadók, sem a
Kla.TV nem kapott díjat ezért a felvételért.
Szeretnénk kifejezetten felhívni a figyelmet arra, hogy ez a videó változatlan formában
tetszőlegesen sokszorosítható és továbbítható.
Az AZK nem vállal felelősséget a hozzászólások tartalmáért. Az AZK politikailag és vallásilag
semleges, ezért nem ítélkezik a felszólalókról.
A cikkek kizárólag tájékoztató jellegűek, és nem tükrözik az AZK véleményét. Az AZK
minden tekintetben semleges információs központ.
Minden előadó csak a saját hozzájárulásáért felelős, más hozzájárulásokért vagy az
AZK-ért nem, mivel nincs köztük kölcsönös függőség.
Fontos megjegyzés: Az itt bemutatott információkat legjobb tudásunk és meggyőződésünk szerint ellenőriztük.
Mindazonáltal az előadók és a készítők semmilyen felelősséget nem vállalnak a videó tartalmával kapcsolatos cselekedetek
vagy mulasztások következményeiért. Mindenki maga viseli a felelősséget azért, ahogyan a hallottakat kezeli.