Ja, i dag vil jeg gjerne introdusere dere for en mann som har oppdaget laksen som et symbol for livet sitt.
Laksen kjenner ingen grenser, den kjenner ingen barrierer og lever i både salt- og ferskvann.
Han elsker å svømme mot strømmen.
Denne mannen er også overbevist om at det lønner seg å tenke og leve utenfor boksen, og i så måte alltid forvente det uventede.
Jeg er glad for å ønske Markus Bönig velkommen. Velkommen til Kla.TV.
Moin Moin og Bonjour. Jeg sitter på en kafé her i Paris for øyeblikket.
Dette forklarer også bakgrunnsstøyen litt. Jeg ber om unnskyldning for det.
Men når du reiser på denne måten, er det ikke alltid du kan organisere de perfekte støyforholdene.
Herr Bönig, du studerte bedriftsøkonomi, jobbet i globale selskaper og snudde yrkeslivet ditt
fullstendig på hodet da du var midt i 30-årene.
Du har bestemt deg for å sette talentene dine i tjeneste for sosiale problemer, sosiale oppgaver.
Du elsker å svømme mot strømmen.
Var du fra starten av klar over at du noen ganger ville møte sterk motstand med disse prosjektene?
Ærlig talt, nei. Det var selvfølgelig ikke klart hva det ville føre til.
Jeg innså rett og slett at jeg ikke ville ha en vanlig karriere, tjene penger og så gjøre noe meningsfylt på slutten av livet.
Jeg så etter en måte å kombinere de to på.
Og det var rett og slett en stor inspirasjon for meg: Professor Yunus, som oppfant mikrokreditt.
Det var den utløsende faktoren som fikk meg til å kaste alt over bord, fordi jeg synes ideen om å bruke
kommersielle midler til å løse sosiale problemer er så flott.
Ikke om donasjoner, men om å virkelig tenke økonomisk. Og det er nettopp det som er viktig.
Med økonomisk løsning mener jeg det professor Yunus har demonstrert, og det som har inspirert meg så mye.
I India får ikke kvinner lån, landsbyene lider under en ublu rente med 40 og 50 prosent rente,
og man sitter rett og slett fast i en ond sirkel.
Og denne professoren oppfant de såkalte mikrolånene.
Små beløp, rettet mot kvinner, for å forbedre den sosiale situasjonen.
Så han har grunnlagt en bank. Han låner ut penger.
Først og fremst reiser han økonomisk, men han gjør det ved bevisst å bryte spillereglene. Og det endrer alt sosialt.
Denne logikken kan også brukes på koronaviruset.
Det var et sosialt problem at man måtte testes for å kunne gå på jobb, skole eller universitet.
Og nå må vi finne en løsning. Den kan ikke bare falle ned fra himmelen. Den må finansieres på en eller annen måte.
Og det er her den sosiale entreprenøren kommer inn i bildet, som kommer opp med en løsning, samler teamet og organiserer
det. Og som rett og slett handler økonomisk og tilbyr den.
Her er en test, som også koster penger. Men den løser det sosiale problemet. Og for veldig lite penger.
På samme måte som mikrolånene selvfølgelig krever renter, men da kanskje seks prosent og ikke 50.
Og det var lignende med Corona-testen. De var da tilgjengelige for 1,99 euro og ikke for hvem vet hvor mye.
Og til syvende og sist er det den samme mekanikken.
Ok. Hvordan forholder du deg til disse selvutnevnte faktasjekkerne, for eksempel Volksverpetzer, som bare plasserer
deg i det høyreekstreme hjørnet uten kommentar og prøver å diskreditere dem med drapsargumenter som laterale tenkere?
De plager meg ikke lenger, for jeg har vært kamphærdet i lang tid.
Jeg sluttet i Cisco for 15 år siden, og tilbrakte først ti år med å jobbe med farmasøyter i helsesektoren.
Og de er veldig klagende og klager over alt.
Og i så måte hadde jeg allerede hatt min ildprøve for lenge siden og var derfor godt forberedt på koronatiden med alle
dem som da jobber seg gjennom deg og selvfølgelig umiddelbart gjør deg umulig og prøver å drepe deg sosialt.
Det bare ruller av meg. Det plager meg ikke i det hele tatt.
Tvert imot er det en anerkjennelse for meg når aktører som Psiram og t-online og Tagesschau gjør undersøkende arbeid.
Hvis de ikke hadde gjort det, ville det jeg gjorde ha vært ineffektivt.
Ok. Ja, du har opplevd mye motstand i koronaperioden, som du nettopp kort antydet.
Først og fremst fordi dere tilbød alternativer til de stasjonære koronatestene på den tiden.
Og du ble jo beskyldt for å profittere på pandemien. Hvordan ser du på dette fra dagens perspektiv?
Jeg kan bare si at vi burde ha kjempet mye hardere, mye raskere og mye mer.
Det er utrolig hva vi har holdt ut med så lenge. Likevel har vi oppnådd mye.
Vi har klart å fullføre flere millioner testsertifikater.
Vi har kunnet hjelpe hundretusener av brukere.
Og jeg kan bare si at vi gjorde det helt riktige. Og risikoen fungerte bra.
Jeg nevnte det allerede i den innledende diskusjonen. Jeg hadde 341 kriminelle anklager mot meg.
Det kan få deg til å sove litt urolig.
Og ikke i noe tilfelle har det vært en rettshøring.
De ble alle skjøvet vekk av gode advokater til slutt.
Så her måtte man virkelig ha mot i ordets rette forstand og gjennomføre det uten å vite hvordan det ville ende.
Noen våknet opp i fengsel. Jeg var heldig som slapp det.
Du har allerede nevnt det.
t-online rev også en gang så fint opp aktivitetene dine med "en mann blir helt hul" eller "helt fri".
Og så skrev t-online: "Bönig sier åpent i en video at hovedkvarteret er flyttet til utlandet
for å gjøre det vanskeligere for de kriminelle myndighetene å straffeforfølge ham".
t-online spør så: "Men hvorfor ønsker han å oppnå dette hvis han ifølge egne uttalelser ikke gjør noe ulovlig?"
Og så svarte du: "Det har vist seg at et politisk motivert rettsvesen kan bli svært kreativt."
Kan du konkretisere det utsagnet litt mer?
Absolutt. Til syvende og sist handler det ikke om hvorvidt du har gjort noe galt, det
handler om å finne noe. Selv om det er skatteloven.
Al Capone ble ikke dømt for drapene sine, men til slutt for skatteunndragelse.
Og det er nettopp det som er faren. En lege som gjør noe bra og våkner opp i fengsel, det kunne like gjerne ha skjedd med meg.
Forskjellen er kanskje at vi var veldig nøye med å sørge for at alt var superrent, selv om det var i gråsonen.
Så vi har aldri påstått noe som ikke er sant.
Vi fortalte virkelig sannheten nådeløst.
Vi har for eksempel sagt at det ikke kan utelukkes at du kan ha en allergisk reaksjon på en
ingrediens i koronainjeksjonen. Du kan si noe sånt.
Dette imponerer kanskje ikke den andre parten, men det er ikke grunnlag for rettslige skritt.
Og kanskje er det egentlig den retningen vi alltid har tatt, at det vi kan gjøre, ikke er sårbart.
Og vi vet at det vil bli prøvd uansett.
Og modellen for meg var rett og slett nederlandske organisasjoner som hadde kansellert kontoene våre under
koronaperioden og hadde en veldig spennende struktur.
En stiftelse kombinert med et aksjeselskap, slik at stiftelsen i praksis er administrerende direktør i
aksjeselskapet. Noe slikt finnes egentlig bare i Nederland.
Jeg lærte rett og slett av skurkene hvordan de gjør det, og bygget en konstruksjon akkurat slik.
Og så er det litt vanskeligere å saksøke noen i Nederland enn i Tyskland. Det skjer mye
sjeldnere. Og det var nettopp det som var målet.
Ok. Ja, og jeg sa at vi begynte med korona, men dere tar opp mange, mange andre temaer i tillegg til det.
Så hvis du går til nettstedet til Frihetskansleriet, vil du se emner som "Corona-reparasjon",
"eiendomsskatteekspress", "krigstjenesteblokkerer". "Bidragsblokkere" og så videre, "meslingvaksinasjonsblokkere".
Hva mer er det? Hva annet er uventet fra Markus Bönig?
Det interessante er at vi har innsett at all vilkårlighet fra statens side til syvende og sist er av juridisk karakter.
Det betyr at hvis vi ønsker å forsvare oss, trenger vi et slags massevåpen på et lovlig nivå, slik at tusener, titusener,
hundretusener kan forsvare seg uten å trenge en advokat.
Hvis jeg hadde hatt det allerede i Corona-tiden, for å si det sånn! Vi kunne ha forsvart oss mot den i hundretusener!
Og det er nettopp det som er vår tilnærming. Vi jobber med alt der staten vilkårlig griper inn i borgernes
rettigheter, og løser dette med et automatisert nettsted, med chatfunksjoner, med AI, med alt som er mulig.
Og vi har nå bygget nye løsninger som alltid gjør det samme:
De gir borgerne mulighet til å forsvare seg mot en vilkårlig stat ved hjelp av svært enkle
midler, så enkle som å sende tilbake en Amazon-pakke.
Det er rett og slett det vi gjør.
Og det gjør vi nå på alle mulige områder.
Vi jobber spesielt med eiendomsskatten, som er grunnlovsstridig. "Eiendomsskatt express".
Vi har laget en løsning for å stoppe kringkastingsbidrag, "bidragsstopperen", "krigstjenesteblokkeren",
for å bygge samvittighetsinnsigelser med AI-støtte.
Så det er en flott ting å snu "parkeringsbøter" og denne elendige trafikkopplæringen, for å si det sånn.
Det er utrolig at vi er sjefen i ringen og stadig blir mobbet og føler at vi hele tiden
gjør en feil i bilen. Det er ikke nødvendig.
Og vi bygger mange flere løsninger av denne typen.
Vi har i hvert fall ti til i koggeret vårt som venter på å bli bygget.
Ok. Du nevnte kort i den innledende diskusjonen at det digitale plenumsmøtet vil bli lansert snart, dvs.
den 3. september i år, hvis jeg har forstått det riktig.
Hva kan folk forvente av dette?
Det jeg nettopp har sagt, er konkrete, praktiske løsninger, at det alltid er veldig viktig at vi ikke
bare klager generelt, men at vi faktisk gjør noe.
Og dette er alltid bare små løsninger. Vi har et grunnleggende problem.
Vi har et demokrati som bare kalles det, og som i praksis etterlater borgerne i et hjørne som
små barn. Jeg kaller det et infantilt demokrati.
Og vi ønsker å bevege oss mot et suverent demokrati. Og det krever teknologi.
De har eksistert lenge. Og nå har vi samlet og bygget dem.
Demokrati-appen med demokratiets venner for ganske enkelt å gjøre akkurat det vi alle
ønsker å bli spurt direkte og bestemme direkte.
Og vi har hentet inspirasjon fra vikingene med Thing . Alle kommer bare sammen på ett sted.
Det er litt vanskelig med 84 millioner. Og det er derfor vi gjør det digitalt.
Og det kalles et digitalt plenumsmøte.
En gang alt på ett sted. En avstemning hver måned.
Ingen underskriftskampanje, ingen spørreundersøkelse, ingenting sånt.
I stedet er det sjefen selv som møter. Alle de involverte møtes, bestemmer seg og
informerer politikerne. I form av et innbyggervedtak.
Det skjer nå. Den vil bli grunnlagt den 3. september.
Og ved siden av Forbundsdagen og Forbundsrådet vil det i fremtiden være den digitale plenarforsamlingen, som ganske
enkelt eksisterer og vil forbli en institusjon for borgerne.
Ok.
Det finnes et annet Bönig-prosjekt. Frihetsambassadørene.
Du skriver i nyhetsbrevet ditt: "Frihetsambassadørnettverket er mye mer enn bare en distribusjonsstruktur.
Vi bygger et system for sensurfri offentlig kommunikasjon.
En struktur som gjør det mulig for oss å bringe alle viktige budskap direkte til husholdningene,
uten filter, uten portvakter, uten innramming."
Vil du si noen ord om dette?
Absolutt. Det er den største flaskehalsen. Vi blir sensurert.
Vi er ikke på vei til en slik verden, men har for lengst kommet dit.
Vi blir bremset når det gjelder rekkevidde og så videre.
Derfor må vi komme oss direkte inn i folks hjem uten sensur. Det er 41 millioner mennesker i Tyskland.
For å få til dette trenger vi nøyaktig 8 200 personer til å dele ut 5 000 flygeblad i hver postkasse.
Det er nok til å nå ut til hele befolkningen.
Og vi trenger dette både i de demokratiske sakene, f.eks. vårt månedlige digitale plenumsmøte, og i de løsningene vi har bygget.
Og det er derfor vi har Frihetsambassadøren, som registrerer seg hos oss, sikrer postnummerområdet sitt
og tjener penger på alle disse juridiske løsningene.
Som takk får han nemlig 10 prosent av omsetningen vi genererer i postnummeret hans.
Og slik kan økonomiske ting kombineres med frivillige ting.
Og det er kanskje også koblingen til sosialt entreprenørskap, at man ikke bare stoler på at folk gjør det fordi de er så snille,
men fordi de har en individuell nytte og fordel for seg selv, noe som er helt legitimt. Det er det som driver oss mennesker.
Og samtidig kommer det gode ting ut av det.
Det er derfor denne frihetsambassadøren er så viktig. Og den er tilgjengelig for alle våre løsninger.
Og dette er også tilgjengelig for demokratiets venner.
Det kan være de samme menneskene. De kan også være andre.
Alle som ønsker å gjøre noe, oppfordres til å registrere seg på en av de to nettsidene freiheitskanzlei.de
eller freundederdemokratie.org. Og til å være en del av det.
Og så kan du slutte å klage og fortsette med det.
Vel, jeg sier at ufiltrerte meldinger bør gå ut til folk.
Dessverre er våre massemedier det motsatte av dette for øyeblikket, ettersom de har en tendens til å
fremstille seg selv som propagandamaskiner eller som kommende herskere et eller annet sted.
Hvilke grupper og personer kontrollerer etter din mening dagens medielandskap?
Det er ikke så mange av dem. Jeg vil si at det er ti personer.
Hvis du har dem i sekken, har du opinionen i sekken. De offentlige kringkasterne, selvfølgelig.
Tagesschau er fortsatt svært viktig.
Men dette er også de tradisjonelle mediekonsernene: Springer, Bauer og lignende.
Dette er svært få mennesker. Og det er ikke noe nytt.
Allerede på 60-tallet var det klart for smarte mennesker at ideen om en fri presse er en illusjon. Det har den alltid vært.
Dette er profittorienterte selskaper som selvsagt ikke er nøytrale.
Hvis vi vil ha noe nøytralt, må vi gå andre veier.
Vi trenger absolutt et mangfold, alternative medier som ikke er kontrollert av et konsern.
Og slik vil kanskje et balansert informasjonslandskap vokse frem.
Derfor er det så viktig det dere gjør her og mange andre alternative medier som har blitt
grunnlagt. Flott, det er akkurat det som trengs.
Og vi kan ikke håpe at de store selskapene noen gang vil bli fornuftige og handle i borgernes interesse.
De handler i reklamekundenes og de mektiges interesse, de som gir dem pengene.
Et siste spørsmål, herr Bönig.
Du snakker også åpent om troen din på hjemmesiden din.
Som barn av en from pastorfamilie setter du først troen til side, som du skriver.
Og så, som et resultat av to bilulykker, kom du til den konklusjonen at du kanskje ønsker å
organisere livet ditt mer bevisst med Gud i fremtiden.
Er det også drivkraften bak de prosjektene du tar fatt på i dag, for et fritt og mer humant samfunn?
Absolutt. Det er bakgrunnen.
Det er menneskebildet. Og mitt syn på menneskeheten er veldig enkelt.
Vi er skapt i Guds bilde. Vi er skapt med fri vilje. Og det er noe helt spesielt.
Og det betyr at vi står fritt til å velge mellom gode og dårlige ting.
Og nettopp denne frivilligheten er det Lauterbach sa til slutt.
Til syvende og sist vil alle bestemme seg frivillig. Det må alle innse.
Vi er ikke ofre for noe som leder oss hit.
Vi kan bevisst bestemme hva vi vil eller ikke vil. Det er slik Gud skapte oss.
Og de to bilulykkene jeg hadde på den tiden, var virkelig en vekker for meg, som rett og
slett fortalte meg at alle gode ting er tre.
Du har nå vært i to alvorlige bilulykker og kommet fra det uten en skramme.
Du vet hvor hammeren henger. Så ikke overdriv, ikke prøv lykken for hardt.
Og det var det som utløste det da jeg var 19 år.
Og så holdt jeg meg fast resten av livet.
Og det hjelper selvfølgelig også å gå gjennom en slik koronatid på en så avslappet måte, fordi man rett og
slett sier til seg selv at til slutt må alt gå forbi Gud.
Og hvis noen her vil ta tak i meg fordi jeg kjempet for frihet, så er det sånn det er.
Så du blir veldig avslappet når du setter alt håp inn i det. Og det er akkurat slik jeg føler det.
Jeg kan ri alle disse angrepene så dypt avslappet.
Jeg er fullt klar over at det finnes mennesker som raser og fråder om munnen fordi det vi gjør er forferdelig.
Vi har behandlet 70 000 programklager og 30 000 rettssaker om kringkastingsavgiften i forvaltningsdomstolene.
Vi har reddet hundretusener fra sprøyten.
Så det er veldig ille når du egentlig ønsker det motsatte.
Og Tagesschau handlet deretter.
Granskningsjournalistene har jobbet seg gjennom meg fem ganger, bokstavelig talt med fråde om munnen
og forsøkt å demontere meg. Jeg er dypt avslappet.
Advokaten min sa nettopp at du er en av de få der enhver form for rapportering er hammeren.
Enten de river deg i filler eller roser deg, så hjelper alt.
Ok.
Herr Bönig, tusen takk for det interessante intervjuet.
Jeg ønsker deg, din familie og alle dine støttespillere masse styrke og mot i alt du gjør.
Og jeg tror det er viktig at vi rett og slett er lys i denne verden sammen.
Akkurat som du allerede har nevnt: Vi gjør mørket lyst.
Tusen, tusen takk. Jeg ønsker deg alt godt.
Takk.