U Njemačkoj se Savezni ustavni sud općenito smatra "čuvarom ustava" i, kao organ
odvojenosti vlasti, treba biti nezavisan i neutralan.
Kao nezavisna korektivna vlast, namijenjena je ograničiti državnu vlast i osigurati da zakonodavstvo ne proturječi ustavu.
Imenovanje trojice novih sudija na najviši sud Njemačke izazvalo je priličnu buru u julu.
Profesorice Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold i profesor Günter Spinner predloženi su kao kandidati.
Međutim, izbor sudija u Bundestagu je zasad odgođen.
Razlog za to bile su žustre rasprave u medijima i na društvenim mrežama.
Spor se uglavnom odnosio na prof. dr. Frauke Brosius-Gersdorf i njen stav o izmjeni zakona o abortusu, njenu
podršku obaveznom cijepljenju protiv koronavirusa i njen poziv na zabranu stranke AfD.
Sada su protiv nje također potvrđene optužbe za plagijat.
7. augusta 2025. Brosius-Gersdorf je objavila da povlači svoju kandidaturu.
Iako su stavovi kandidata Brosius-Gersdorf izazvali kontroverzu, čini se da postoji konsenzus u
vezi s kandidatom prof. dr. Günterom Spinnerom.
Javnosti je malo poznata pravna naučnica prof. dr. Ann-Katrin Kaufhold.
Poput Brosius-Gersdorf, ona će biti izabrana u Drugi senat Saveznog ustavnog suda.
Njegove odgovornosti uključuju stranačka politička pitanja.
To je zanimljivo, jer su se obje žene izjasnile za zabranu AfD-a.
Dva kandidata koja bi glasala za zabranu AfD-a pred Savezni ustavni sud pokazuju nedostatak neutralnosti.
Obje žene dolaze iz oblasti pravne teorije, što znači da su akademkinje bez sudskog iskustva.
Njihov mandat bi bio 12 godina.
Nakon povlačenja Brosius-Gersdorfa, javni interes je sada usmjeren na prof. Ann-Katrin Kaufhold.
Bila je članica stručne komisije za referendum "Oduzeti Deutsche Wohnen & Co.".
U svom zakonodavnom prijedlogu zauzima stav da su eksproprijacija i socijalizacija stambenih nekretnina legitimne.
Na Univerzitetu Ludvig Maksimilijan u Minhenu (LMU), Kaufhold vodi istraživačku grupu za klimatsku
politiku i bavi se povezanim društvenim restrukturiranjem.
"Moramo promijeniti kurs u svim oblastima društva ako želimo izbjeći najgore posljedice
klimatskih promjena," rekla je u predavanju.
Na web stranici LMU-a možete pročitati da ona kaže: "Ako govorimo o transformaciji društva u cjelini, a to je ono što je
potrebno, onda moramo napraviti prilagodbe u svim oblastima."
I ovo se odnosi na institucije kao i na pojedince.
Moramo prekinuti rutinu i pronaći drugačiji način da svi sektori rade zajedno.
Parlamenti su previše spori da bi efikasno sproveli klimatske ciljeve jer je potrebna široka podrška stanovništva.
Stoga predlaže da se mjere zaštite klime kontroliraju sudovima i centralnim bankama, koje smatra neovisnima.
Ovo bi olakšalo provođenje nepopularnih mjera.
Ona vrlo dobro zna šta traži, jer sama opisuje sudove i centralne banke kao da imaju "samo slab demokratski legitimitet".
Ono što je ovdje šokantno nije samo gospođe Kaufholdovo čudno razumijevanje demokratije, nego i njen
nekritički stav prema centralnim bankama i njen neuspjeh da kritički ispita sam klimatski cilj.
Očigledno je da njihovo učešće krši "Kodeks ponašanja sudija Saveznog ustavnog suda".
Jer se navodi, citat: "3. Članovi suda obavljaju svoje dužnosti nezavisno i nepristrasno, bez utjecaja
ličnih, društvenih ili političkih interesa ili odnosa."
U svom ponašanju moraju osigurati da ne bude nikakve sumnje u neutralnost njihovih službenih postupaka prema
društvenim, političkim, vjerskim ili ideološkim grupama.
Ipak, stranke žestoko insistiraju na kandidatima poput Brosius-Gersdorfa i Kaufhoolda.
Ovo pokazuje smjer u kojem politika treba ići.
I nije važno koja je stranka trenutno na vlasti.
Odredište ovog putovanja je potpuno jasno: ciljevi su provedba Agende 2030 i društveno-ekološka promjena.
Podrška profesorice Kaufhold ovom pristupu također je očita u njenom angažmanu u "Inicijativi za efikasnu državu".
Tamo su izrađeni prijedlozi za državnu reformu, za koje je malo ko još čuo, ali se već provode.
Službeni cilj ove inicijative je "ukloniti prepreke i samonametnute barijere unutar države" kako bi se
"ponovo stekla izgubljeno povjerenje naroda u državu".
U konačnici, radi se o društvenoj transformaciji u skladu s Agendom 2030 u digitaliziranu, centraliziranu
državu nadzora koja se ne ustručava eksproprijacije.
Novi ustavni sudije trebaju osigurati pravnu sigurnost za ovo restrukturiranje.
Stoga je važno pažljivo ispitati i sve ostale kandidate.
Povjerenje naroda u državu izgubljeno je, između ostalog, zbog ustavnih sudija poput Stephana Harbartha.
Odluke donesene u prošlosti, kao što su ograničenja osnovnih prava tokom pandemije koronavirusa, dovode u
pitanje nezavisnu nadzornu funkciju Saveznog ustavnog suda.
U programu "Dosje Harbarth" Kla.TV je uspio dokazati njegove upitne veze.
Dragi gledaoci, ne dozvolite da vas zavaraju!
Saznajte o ciljevima Agende 2030 i pozadini navodnih klimatskih promjena uzrokovanih ljudskim djelovanjem.