V Německu je Spolkový ústavní soud obecně považován za "strážce ústavy" a jako orgán dělby moci by měl být nezávislý a nestranný.
Jako nezávislý korektivní orgán má omezovat státní moc a dohlížet na to, aby právní
předpisy nebyly v rozporu se základním zákonem.
Jmenování tří nových členů nejvyššího německého soudu vyvolalo v červenci vlny.
Jako kandidáti byli navrženi profesoři Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold a Günter Spinner.
Volba soudců ve Spolkovém sněmu však byla prozatím odložena.
Důvodem byly bouřlivé diskuse v médiích a na sociálních sítích.
Předmětem sporu byla Prof. Dr. Frauke Brosius-Gersdorf a její postoj ke změně zákona o interrupcích, její
podpora povinného očkování proti koronavirům a zákazu AfD.
Nyní se potvrdila i obvinění z plagiátorství.
Dne 7. srpna 2020 Brosius-Gersdorfová oznámila, že svou kandidaturu stahuje.
Zatímco postoje kandidáta Brosius-Gersdorf vyvolaly kontroverze, zdá se, že v případě
kandidáta Prof. Dr. Güntera Spinnera panuje shoda.
Právnička Prof. Dr. Ann-Katrin Kaufhold je veřejnosti málo známá.
Stejně jako Brosius-Gersdorf má být zvolena do 2. senátu Spolkového ústavního soudu.
Do její působnosti patří stranicko-politické otázky.
To je zajímavé, protože obě ženy se vyslovily pro zákaz AfD.
Dva kandidáti, kteří by v BVG hlasovali pro zákaz AfD, svědčí o nedostatku neutrality.
Obě ženy pocházejí z oblasti právní teorie, tj. jsou akademičky bez soudní praxe.
Její funkční období bude trvat 12 let.
Po odstoupení Brosius-Gersdorf se zájem veřejnosti nyní soustředí na profesorku Ann-Katrin Kaufhold.
Byla členkou odborné komise pro referendum "Deutsche Wohnen & Co. expropriate".
Ten ve svém legislativním návrhu zastává názor, že vyvlastnění a socializace obytného majetku jsou legitimní.
Kaufhold vede na Univerzitě Ludvíka Maxmiliána v Mnichově (LMU) výzkumnou skupinu pro klimatickou
politiku a zabývá se související sociální reorganizací.
"Chceme-li zabránit nejhorším důsledkům změny klimatu, musíme změnit kurz ve všech
oblastech života společnosti," řekla ve své přednášce.
A na webových stránkách LMU říká: "Pokud mluvíme o transformaci celé společnosti, a to je to,
co je potřeba, pak musíme otočit všemi šrouby.
A to se týká institucí stejně jako jednotlivců.
Musíme se vymanit z rutiny a najít jiný způsob spolupráce všech odvětví.
"Parlamenty jsou příliš pomalé na to, aby mohly účinně realizovat klimatické cíle, protože potřebují široký souhlas veřejnosti.
Navrhuje například, aby opatření na ochranu klimatu kontrolovaly soudy a centrální banky, které považuje za nezávislé.
To by usnadnilo prosazení nepopulárních opatření.
Sama dobře ví, co požaduje, neboť soudy a centrální banky označuje za instituce s "jen slabou demokratickou legitimitou".
Šokující je nejen podivné chápání demokracie paní Kaufholdovou, ale také její nekritický postoj k centrálním
bankám a absence kritické debaty o samotném klimatickém cíli.
Je zřejmé, že jejich angažovanost je v rozporu s "Kodexem chování soudců Spolkového ústavního soudu".
V něm se totiž uvádí, cituji: "3. Členové soudu vykonávají svou funkci nezávisle a nestranně, bez předpojatosti s
ohledem na osobní, společenské nebo politické zájmy či vztahy.
Při veškerém svém jednání dbají na to, aby nevznikaly pochybnosti o neutralitě jejich úředního jednání vůči
sociálním, politickým, náboženským nebo ideologickým skupinám."
Strany se přesto vehementně drží kandidátů, jako jsou Brosius-Gersdorf a Kaufhold.
To ukazuje, jakým směrem by se měla politika ubírat.
A nezáleží na tom, která strana je právě ve vládě.
Směr je naprosto jasný: cílem je realizace Agendy 2030 a sociálně-ekologická změna.
Zapojení profesorky Kaufholdové do "Iniciativy za stát schopný jednat" rovněž ukazuje, že tento směr podporuje.
Byly zde vypracovány reformní návrhy na reformu státu, o kterých zatím málokdo slyšel, ale které se již realizují.
Oficiálním cílem této iniciativy je "rozpustit blokády a autoblokády státu", aby se
"obnovila ztracená důvěra lidí ve stát".
V konečném důsledku je cílem restrukturalizovat společnost v souladu s Agendou 2030 na digitalizovaný,
centralizovaný stát dohledu, který se neštítí vyvlastňování.
Tuto reorganizaci mají právně zajistit noví ústavní soudci.
Proto je důležité prověřit i všechny ostatní kandidáty.
"Důvěra lidu ve stát" byla ztracena v neposlední řadě díky ústavním soudcům, jako byl Stephan Harbarth.
Rozhodnutí přijatá v minulosti, jako například omezení základních práv během pandemie koronaviru, zpochybňují
nezávislou kontrolní funkci Spolkového ústavního soudu.
V pořadu "Die Akte Harbarth" se Kla.TV podařilo prokázat jeho pochybné vazby.
Vážení diváci, nenechte se zmást!
Seznamte se s cíli Agendy 2030 a souvislostmi údajné změny klimatu způsobené člověkem.