U Njemačkoj se Savezni ustavni sud općenito smatra "čuvarom ustava" i, kao organ odvajanja
vlasti, trebao bi biti neovisan i neutralan.
Kao neovisna korektivna vlast, namijenjena je ograničiti državnu vlast i osigurati da zakonodavstvo ne proturječi ustavu.
Imenovanje trojice novih sudaca na najviši sud Njemačke izazvalo je priličnu buru u srpnju.
Nominirani kandidati bili su profesori Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold i Günter Spinner.
Međutim, izbor sudaca u Bundestagu je zasad odgođen.
Razlog za to bile su žustre rasprave u medijima i na društvenim mrežama.
Spor se prvenstveno vrtio oko prof. dr. Frauke Brosius-Gersdorf i njezina stava o promjeni zakona o pobačaju,
njezine potpore obveznom cijepljenju protiv koronavirusa i njezina poziva na zabranu stranke AfD.
Sada su optužbe za plagijat protiv nje također potvrđene.
7. kolovoza 2025. Brosius-Gersdorf je objavila da povlači svoju kandidaturu.
Iako su stavovi kandidatice Brosius-Gersdorf izazvali kontroverzu, čini se da postoji konsenzus u
vezi s kandidatom prof. dr. Günterom Spinnerom.
Javnosti je malo poznata pravna znanstvenica prof. dr. Ann-Katrin Kaufhold.
Poput Brosius-Gersdorf, bit će izabrana u Drugi senat Savezni ustavni sud.
Njegove odgovornosti uključuju stranačka politička pitanja.
To je zanimljivo, jer su se obje žene izjasnile za zabranu AfD-a.
Dva kandidata koja bi glasala za zabranu AfD-a pred Savezni ustavni sud pokazuju nedostatak neutralnosti.
Obje žene dolaze iz područja pravne teorije, što znači da su akademkinje bez sudskog iskustva.
Njihov mandat bi bio 12 godina.
Nakon povlačenja Brosius-Gersdorfa, javni interes sada je usmjeren na prof. Ann-Katrin Kaufhold.
Bila je članica stručne komisije za referendum "Oduzeti Deutsche Wohnen & Co.".
U svom zakonodavnom prijedlogu zauzima stav da su eksproprijacija i socijalizacija stambenih nekretnina legitimne.
Na Sveučilištu Ludwiga Maksimilijana u Münchenu (LMU), Kaufhold vodi istraživačku grupu za klimatsku
politiku i bavi se pripadajućom društvenom transformacijom.
"Moramo promijeniti smjer u svim područjima društva ako želimo izbjeći najgore posljedice
klimatskih promjena," rekla je u predavanju.
Na web-stranici LMU-a možete pročitati da ona kaže: "Ako govorimo o transformaciji društva u cjelini, a to je ono što je
potrebno, onda moramo napraviti prilagodbe u svim područjima."
I ovo se odnosi na institucije kao i na pojedince.
Moramo prekinuti rutinu i pronaći drugačiji način da svi sektori surađuju.
Parlamenti su prespori za učinkovitu provedbu klimatskih ciljeva jer je potrebna široka prihvaćenost među stanovništvom.
Stoga predlaže da se mjere zaštite klime kontroliraju sudovima i središnjim bankama, koje smatra neovisnima.
To bi olakšalo provedbu nepopularnih mjera.
Ona vrlo dobro zna što zahtijeva, jer sama opisuje sudove i središnje banke kao da imaju "samo slab demokratski legitimitet".
Ono što je ovdje šokantno nije samo gospođe Kaufholdino čudno shvaćanje demokracije, nego i njezin
nekritički stav prema središnjim bankama te njezino neuspjeh da kritički ispita sam klimatski cilj.
Očito je da njihovo sudjelovanje krši "Pravilnik o ponašanju sudaca Saveznog ustavnog suda".
Jer stoji, citiram: "3. Sudci će obnašati svoju dužnost neovisno i nepristrano, bez utjecaja
osobnih, društvenih ili političkih interesa ili odnosa."
U svom ponašanju moraju osigurati da ne bude nikakve sumnje u neutralnost njihovih službenih postupaka prema
društvenim, političkim, vjerskim ili ideološkim skupinama.
Ipak, stranke žestoko inzistiraju na kandidatima poput Brosius-Gersdorfa i Kaufhohla.
Ovo pokazuje smjer u kojem bi politika trebala ići.
I nije važno koja je stranka trenutno na vlasti.
Odredište ovog putovanja je potpuno jasno: provedba Agende 2030 i društveno-ekološka promjena su ciljevi.
Podrška profesorice Kaufhold ovom pristupu također je očita u njezinom sudjelovanju u "Inicijativi za učinkovitu državu".
Tamo su izrađeni prijedlozi za državnu reformu, za koje je malo tko još čuo, ali se već provode.
Službeni cilj ove inicijative je "ukloniti prepreke i samonametnute barijere unutar države" kako bi se
"ponovno stekla izgubljeno povjerenje naroda u državu".
U konačnici, radi se o društvenoj transformaciji u skladu s Agendom 2030 u digitaliziranu, centraliziranu
nadzornu državu koja se ne ustručava eksproprijacije.
Novi ustavni suci trebaju osigurati pravnu sigurnost za ovo restrukturiranje.
Stoga je važno pažljivo ispitati i sve ostale kandidate.
Povjerenje naroda u državu izgubljeno je, između ostalog, zbog ustavnih sudaca poput Stephana Harbartha.
Odluke donesene u prošlosti, kao što su ograničenja temeljnih prava tijekom pandemije koronavirusa, dovode u
pitanje neovisnu nadzornu funkciju Saveznog ustavnog suda.
U programu "Dossier Harbarth" Kla.TV je uspio dokazati njegove upitne veze.
Dragi gledatelji, ne dopustite da vas zavaraju!
Saznajte o ciljevima Agende 2030 i o pozadini navodnih ljudskim djelovanjem uzrokovanih klimatskih promjena.