Németországban a Szövetségi Alkotmánybíróságot általában az "alkotmány őrének" tekintik, és a hatalmi ágak szétválasztásának
szerveként függetlennek és semlegesnek kell lennie.
Független, korrekciós szervként az a célja, hogy korlátozza az államhatalmat, és biztosítsa, hogy a
jogszabályok ne legyenek ellentétesek az Alaptörvénnyel.
A legmagasabb német bíróság három új tagjának kinevezése júliusban nagy port kavart.
Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold és Günter Spinner professzorokat javasolták jelöltként.
A Bundestagban a bírák megválasztását azonban egyelőre elhalasztották.
Ennek oka a médiában és a közösségi hálózatokon zajló heves viták voltak.
A vita középpontjában Prof. Dr. Frauke Brosius-Gersdorf és az abortusztörvény módosításával kapcsolatos
álláspontja, a kötelező koronavírus elleni védőoltások támogatása és az AfD betiltása állt.
Most az ellene felhozott plágiumvádak is beigazolódtak.
2020. augusztus 7-én Brosius-Gersdorf bejelentette, hogy visszavonja jelöltségét.
Míg Brosius-Gersdorf jelölt álláspontja vitát váltott ki, addig Prof. Dr. Günter Spinner
jelölttel kapcsolatban egyetértés mutatkozik.
Prof. Dr. Ann-Katrin Kaufhold jogtudós kevéssé ismert a nyilvánosság előtt.
Brosius-Gersdorfhoz hasonlóan őt is a Szövetségi Alkotmánybíróság 2. szenátusába választják.
Feladatai közé tartoznak a pártpolitikai kérdések.
Ez azért érdekes, mert mindkét nő az AfD betiltása mellett szólalt fel.
A semlegesség hiányáról tanúskodik két olyan jelölt, aki a BVG-ben az AfD betiltása mellett szavazna.
Mindkét nő a jogelmélet területéről érkezett, azaz akadémikusok, bírói gyakorlat nélkül.
Hivatali ideje 12 év lenne.
Brosius-Gersdorf visszalépését követően a közvélemény érdeklődése most Ann-Katrin Kaufhold professzorra összpontosul.
Tagja volt a "Deutsche Wohnen & Co. kisajátítása" népszavazás szakértői bizottságának.
Jogalkotási javaslatában ez utóbbi úgy véli, hogy a lakóingatlanok kisajátítása és társadalmasítása jogszerű.
Kaufhold a müncheni Ludwig Maximilian Egyetemen (LMU) egy klímapolitikai kutatócsoportot vezet, és az
ezzel kapcsolatos társadalmi átrendeződéssel foglalkozik.
"A társadalom minden területén irányváltásra van szükségünk, ha el akarjuk kerülni az éghajlatváltozás
legsúlyosabb következményeit" - mondta előadásában.
Az LMU honlapján pedig azt írja: "Ha a társadalom egészének átalakításáról beszélünk, és erre van
szükség, akkor minden csavart el kell forgatnunk.
És ez ugyanúgy érinti az intézményeket, mint az egyéneket.
Ki kell törnünk a rutinból, és más módot kell találnunk arra, hogy minden ágazat együttműködjön.
"A parlamentek túl lassúak az éghajlati célok hatékony végrehajtásához, mivel azok
széles körű társadalmi elfogadottságra szorulnak.
Például azt javasolja, hogy az éghajlatvédelmi intézkedéseket az általa függetlennek
tartott bíróságok és központi bankok ellenőrizzék.
Ez megkönnyítené a népszerűtlen intézkedések keresztülvitelét.
Nagyon jól tudja, hogy mit követel, hiszen ő maga is úgy jellemzi a bíróságokat és a központi bankokat, mint
amelyek "csak gyenge demokratikus legitimációval rendelkeznek".
Ami itt megdöbbentő, az nem csak Kaufhold asszony furcsa demokráciafelfogása, hanem a központi bankokkal
szembeni kritikátlan hozzáállása és magával az éghajlati céllal kapcsolatos kritikus vita hiánya is.
Nyilvánvaló, hogy elkötelezettségük ellentétes a "Szövetségi Alkotmánybíróság bíráinak magatartási kódexével".
Ugyanis kimondja idézem: "3. A bíróság tagjai függetlenséggel és pártatlansággal, személyes, társadalmi vagy politikai érdekek
vagy kapcsolatok figyelembevétele nélkül gyakorolják hivatalukat.
Minden magatartásuk során biztosítaniuk kell, hogy ne merüljön fel kétség a társadalmi, politikai, vallási vagy
ideológiai csoportokkal szembeni semlegességükkel kapcsolatban."
Ennek ellenére a pártok hevesen ragaszkodnak az olyan jelöltekhez, mint Brosius-Gersdorf és Kaufhold.
Ez mutatja, hogy a politikának milyen irányba kellene haladnia.
És nem számít, hogy melyik párt van jelenleg kormányon.
Az irány teljesen világos: a 2030-ig tartó menetrend végrehajtása és a társadalmi-ökológiai változás a cél.
Kaufhold professzor úr részvétele a "Kezdeményezés a cselekvőképes államért" elnevezésű kezdeményezésben
szintén azt mutatja, hogy támogatja ezt az irányt.
Ott olyan reformjavaslatokat dolgoztak ki az államreformra, amelyekről még alig
hallott valaki, de már megvalósítás alatt állnak.
A kezdeményezés hivatalos célja "az állam blokádjainak és önblokádjainak feloldása", hogy
"visszaszerezzék az emberek elveszített bizalmát az államban".
Végső soron a cél a társadalom átalakítása az Agenda 2030-mal összhangban egy digitalizált, központosított
felügyeleti állammá, amely nem riad vissza a kisajátítástól sem.
Az új alkotmánybíráknak kell jogilag biztosítaniuk ezt az átszervezést.
Ezért fontos, hogy az összes többi jelöltet is megvizsgáljuk.
Az "emberek államba vetett bizalma" nem utolsósorban az olyan alkotmánybíráknak köszönhetően veszett el, mint Stephan Harbarth.
A múltban hozott döntések, mint például az alapvető jogok korlátozása a koronavírus-járvány idején, kétségbe vonják a
Szövetségi Alkotmánybíróság független felügyeleti funkcióját.
A Kla.TV "Die Akte Harbarth" című műsorában sikerült bebizonyítani a megkérdőjelezhető kapcsolatait.
Kedves nézőink, ne hagyják magukat félrevezetni!
Ismerje meg a 2030-ig szóló menetrend céljait és az állítólagos ember okozta éghajlatváltozás hátterét.