Vokietijoje Federalinis Konstitucinis Teismas paprastai laikomas "konstitucijos sergėtoju" ir turėtų būti
nepriklausomas ir neutralus kaip valdžių atskyrimo organas.
Būdama nepriklausoma, korekcinė institucija, ji turi riboti valstybės galias ir užtikrinti, kad
teisės aktai neprieštarautų Pagrindiniam įstatymui.
Liepos mėn. buvo paskirti trys nauji Vokietijos aukščiausiojo teismo nariai.
Kandidatais buvo pasiūlyti profesoriai Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold ir Günter Spinner.
Tačiau Bundestago teisėjų rinkimai kol kas atidėti.
Tai lėmė karštos diskusijos žiniasklaidoje ir socialiniuose tinkluose.
Ginčas kilo dėl profesorės daktarės Frauke Brosius-Gersdorf ir jos pozicijos dėl abortų įstatymo pakeitimo, jos paramos
privalomiems skiepams nuo koronaviruso ir AfD uždraudimo.
Dabar kaltinimai plagijavimu jai taip pat pasitvirtino.
2020 m. rugpjūčio 7 d. J. Brosius-Gersdorf paskelbė, kad atsiima savo kandidatūrą.
Nors kandidato Brosiuso-Gersdorfo pozicijos sukėlė ginčų, atrodo, kad dėl kandidato prof. dr. Günterio Spinnerio sutariama.
Teisės mokslininkė prof. dr. Ann-Katrin Kaufhold visuomenei mažai žinoma.
Ji, kaip ir Brosius-Gersdorf, bus išrinkta į Federalinio konstitucinio teismo 2-ąjį senatą.
Į jos pareigas įeina partiniai-politiniai klausimai.
Tai įdomu, nes abi moterys pasisakė už AfD uždraudimą.
Du kandidatai, kurie balsuotų už AfD draudimą BVG, rodo neutralumo stoką.
Abi moterys yra iš teisės teorijos srities, t. y. akademikės, neturinčios teisminės praktikos.
Jos kadencija truktų 12 metų.
Pasitraukus Brosius-Gersdorf, visuomenės susidomėjimas sutelktas į profesorę Ann-Katrin Kaufhold.
Ji buvo referendumo "Deutsche Wohnen & Co. ekspropriate" ekspertų komisijos narė.
Savo teisės akto pasiūlyme ji laikosi nuomonės, kad gyvenamosios paskirties turto nusavinimas ir socializacija yra teisėti.
Miuncheno Liudviko Maksimiliano universitete (LMU) A. Kaufholdas vadovauja klimato politikos mokslinių tyrimų grupei ir
sprendžia su tuo susijusius socialinio pertvarkymo klausimus.
"Jei norime išvengti skaudžiausių klimato kaitos padarinių, turime keisti kryptį visose
visuomenės gyvenimo srityse", - sakė ji paskaitoje.
LMU interneto svetainėje ji rašo: "Jei kalbame apie visos visuomenės transformaciją,
o to reikia, turime atsukti visus varžtus.
Ir tai turi įtakos tiek institucijoms, tiek ir atskiriems asmenims.
Turime atsisakyti įprastos tvarkos ir rasti kitokį būdą, kaip visiems sektoriams dirbti kartu.
"Parlamentai per lėtai veiksmingai įgyvendina klimato kaitos tikslus, nes jiems reikia plataus visuomenės pritarimo.
Pavyzdžiui, ji siūlo, kad klimato apsaugos priemones kontroliuotų teismai ir centriniai
bankai, kurie, jos nuomone, yra nepriklausomi.
Taip būtų lengviau prastumti nepopuliarias priemones.
Ji puikiai žino, ko reikalauja, nes pati apibūdina teismus ir centrinius bankus kaip turinčius "silpną demokratinį teisėtumą".
Šokiruoja ne tik keistas M. Kaufhold demokratijos supratimas, bet ir jos nekritiškas požiūris į centrinius bankus
bei kritinių diskusijų dėl paties klimato tikslo nebuvimas.
Akivaizdu, kad jų įsipareigojimas prieštarauja "Federalinio Konstitucinio Teismo teisėjų elgesio kodeksui".
Jame teigiama, cituoju: "3. Teismo nariai savo pareigas eina nepriklausomai ir nešališkai, neturėdami išankstinio nusistatymo
dėl asmeninių, socialinių ar politinių interesų ar ryšių.
Visais savo veiksmais jie užtikrina, kad nekiltų abejonių dėl jų oficialaus elgesio neutralumo socialinių,
politinių, religinių ar ideologinių grupių atžvilgiu."
Nepaisant to, partijos tvirtai laikosi tokių kandidatų kaip Brosius-Gersdorfas ir Kaufholdas.
Tai rodo, kokia kryptimi turėtų būti vykdoma politika.
Ir nesvarbu, kuri partija šiuo metu yra valdžioje.
Kryptis visiškai aiški: tikslas - įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir užtikrinti socialinius ir ekologinius pokyčius.
Profesorės Kaufhold dalyvavimas iniciatyvoje "Iniciatyva už valstybę, gebančią
veikti" taip pat rodo, kad ji remia šią kryptį.
Ten buvo parengti reformų pasiūlymai dėl valstybės reformos, apie kuriuos dar beveik
niekas negirdėjo, bet kurie jau įgyvendinami.
Oficialus šios iniciatyvos tikslas - "panaikinti valstybės blokadas ir savęs blokavimą", kad
"žmonės atgautų prarastą pasitikėjimą valstybe".
Galiausiai siekiama pertvarkyti visuomenę pagal Darbotvarkę iki 2030 m. į skaitmenizuotą, centralizuotą
priežiūros valstybę, kuri nevengia ekspropriacijos.
Naujieji konstituciniai teisėjai turėtų teisiškai užtikrinti šią reorganizaciją.
Todėl svarbu kruopščiai patikrinti ir visus kitus kandidatus.
"Žmonių pasitikėjimas valstybe" buvo prarastas ne tik dėl tokių konstitucinių teisėjų kaip Stephanas Harbarthas.
Praeityje priimti sprendimai, pavyzdžiui, dėl pagrindinių teisių apribojimo koronaviruso pandemijos metu,
verčia abejoti Federalinio konstitucinio teismo nepriklausoma priežiūros funkcija.
Kla.TV laidoje "Die Akte Harbarth" pavyko įrodyti jo abejotinus ryšius.
Mieli žiūrovai, neapsigaukite!
Sužinokite apie Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus ir tariamos žmogaus sukeltos klimato kaitos aplinkybes.