În Germania, Curtea Constituțională Federală este considerată, în general, "gardianul constituției" și ar trebui să
fie independentă și neutră ca organ al separației puterilor.
În calitate de organism independent și corectiv, acesta este menit să limiteze puterea statului și să se
asigure că legislația nu contravine Legii fundamentale.
Numirea a trei noi membri la cea mai înaltă instanță germană a făcut valuri în iulie.
Profesorii Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold și Günter Spinner au fost propuși drept candidați.
Cu toate acestea, alegerea judecătorilor în Bundestag a fost amânată pentru moment.
Acest lucru s-a datorat discuțiilor aprinse din mass-media și rețelele sociale.
Disputa s-a axat pe Prof. Dr. Frauke Brosius-Gersdorf și pe poziția sa cu privire la modificarea legii
avortului, sprijinul său pentru vaccinarea obligatorie împotriva coronavirusului și interzicerea AfD.
Acum, acuzațiile de plagiat împotriva ei au fost, de asemenea, dovedite.
La 7 august 2020, Brosius-Gersdorf a anunțat că își retrage candidatura.
În timp ce pozițiile candidatului Brosius-Gersdorf au provocat controverse, se pare că există un
acord cu privire la candidatul Prof Dr Günter Spinner.
Cercetătoarea juridică Ann-Katrin Kaufhold este puțin cunoscută publicului.
Ca și Brosius-Gersdorf, ea urmează să fie aleasă în al doilea Senat al Curții Constituționale Federale.
Responsabilitățile sale includ chestiuni de politică de partid.
Acest lucru este interesant, deoarece ambele femei s-au pronunțat în favoarea interzicerii AfD.
Doi candidați care ar vota în favoarea interzicerii AfD în BVG sunt dovada unei lipse de neutralitate.
Ambele femei provin din domeniul teoriei juridice, adică sunt cadre universitare fără practică judiciară.
Mandatul său va fi de 12 ani.
În urma retragerii lui Brosius-Gersdorf, interesul public se concentrează acum asupra profesoarei Ann-Katrin Kaufhold.
Ea a fost membru al comisiei de experți pentru referendumul "Deutsche Wohnen & Co. expropriază".
În propunerea sa legislativă, aceasta din urmă consideră că exproprierea și
socializarea proprietății rezidențiale sunt legitime.
La Universitatea Ludwig Maximilian din München (LMU), Kaufhold conduce un grup de cercetare privind politica
climatică și se ocupă de reorganizarea socială asociată.
"Trebuie să schimbăm cursul în toate domeniile societății dacă dorim să evităm cele mai grave consecințe ale
schimbărilor climatice", a declarat ea în cadrul unei prelegeri.
Și pe site-ul LMU, ea spune: "Dacă vorbim despre o transformare a societății în ansamblu, și asta este ceea ce
este necesar, atunci trebuie să întoarcem toate șuruburile.
Iar acest lucru afectează instituțiile la fel de mult ca persoanele fizice.
Trebuie să ieșim din rutină și să găsim o modalitate diferită prin care toate sectoarele să lucreze împreună.
"Parlamentele sunt prea lente pentru a pune în aplicare în mod eficient obiectivele climatice,
deoarece acestea au nevoie de o largă acceptare publică.
De exemplu, aceasta propune ca măsurile de protecție a climei să fie controlate de instanțe și
bănci centrale, pe care le consideră independente.
Acest lucru ar facilita adoptarea de măsuri nepopulare.
Știe foarte bine ce cere, deoarece ea însăși descrie instanțele și băncile centrale ca
având "doar o slabă legitimitate democratică".
Ceea ce este șocant aici nu este doar înțelegerea ciudată a dnei Kaufhold a democrației, ci și atitudinea sa
necritică față de băncile centrale și lipsa unei dezbateri critice cu privire la obiectivul climatic în sine.
Este evident că angajamentul lor contravine "Codului de conduită pentru judecătorii Curții Constituționale Federale".
Pentru că spune citat: "3. Membrii instanței își exercită funcția cu independență și imparțialitate, fără părtinire
față de interese sau relații personale, sociale sau politice.
În tot comportamentul lor, ei se asigură că nu există nicio îndoială cu privire la neutralitatea comportamentului lor oficial
față de grupurile sociale, politice, religioase sau ideologice."
Cu toate acestea, partidele se agață cu vehemență de candidați precum Brosius-Gersdorf și Kaufhold.
Aceasta arată direcția în care ar trebui să se îndrepte politica.
Și nu contează ce partid se află în prezent la guvernare.
Direcția de deplasare este absolut clară: punerea în aplicare a Agendei 2030 și schimbările socioecologice sunt obiectivul.
Implicarea profesoarei Kaufhold în "Inițiativa pentru un stat capabil de acțiune"
arată, de asemenea, că susține această direcție.
Acolo au fost elaborate propuneri de reformă pentru o reformă de stat, despre care aproape nimeni nu
a auzit încă, dar care sunt deja puse în aplicare.
Scopul oficial al acestei inițiative este de a "dizolva blocajele și auto-blocările statului" pentru a
"recâștiga încrederea pierdută a oamenilor în stat".
În cele din urmă, obiectivul este de a restructura societatea în conformitate cu Agenda 2030 într-un stat de supraveghere
digitalizat, centralizat, care nu se sfiește să exproprieze.
Noii judecători constituționali ar trebui să asigure legal această reorganizare.
Prin urmare, este important să examinați și toți ceilalți candidați.
"Încrederea poporului în stat" a fost pierdută nu în ultimul rând din cauza
judecătorilor constituționali precum Stephan Harbarth.
Deciziile luate în trecut, cum ar fi restrângerea drepturilor fundamentale în timpul pandemiei de
coronavirus, pun la îndoială funcția independentă de supraveghere a Curții Constituționale Federale.
În cadrul emisiunii "Die Akte Harbarth", Kla.TV a reușit să dovedească legăturile sale dubioase.
Dragi telespectatori, nu vă lăsați înșelați!
Aflați mai multe despre obiectivele Agendei 2030 și despre contextul presupuselor schimbări climatice provocate de om.