V Nemecku sa Spolkový ústavný súd vo všeobecnosti považuje za "strážcu ústavy" a ako orgán
deľby moci by mal byť nezávislý a neutrálny.
Ako nezávislý nápravný orgán má obmedzovať štátnu moc a zabezpečovať, aby právne
predpisy neboli v rozpore so základným zákonom.
Vymenovanie troch nových členov najvyššieho nemeckého súdu vyvolalo v júli vlny.
Za kandidátov boli navrhnutí profesori Frauke Brosius-Gersdorf, Ann-Katrin Kaufhold a Günter Spinner.
Voľba sudcov Bundestagu však bola zatiaľ odložená.
Dôvodom boli búrlivé diskusie v médiách a na sociálnych sieťach.
Spor sa sústredil na Prof. Dr. Frauke Brosius-Gersdorf a jej postoj k zmene zákona o interrupciách, jej
podporu povinného očkovania proti koronavírusu a zákazu AfD.
Teraz sa potvrdili aj obvinenia z plagiátorstva voči nej.
Dňa 7. augusta 2020 Brosiusová-Gersdorfová oznámila, že svoju kandidatúru sťahuje.
Zatiaľ čo postoje kandidáta Brosiusa-Gersdorfa vyvolali polemiku, zdá sa, že v prípade
kandidáta Prof. Dr. Güntera Spinnera existuje zhoda.
Právna vedkyňa Prof. Dr. Ann-Katrin Kaufhold je verejnosti málo známa.
Rovnako ako Brosius-Gersdorfová má byť zvolená do 2. senátu Spolkového ústavného súdu.
Do jej kompetencií patria aj stranícko-politické otázky.
Je to zaujímavé, keďže obe ženy sa vyslovili za zákaz AfD.
Dvaja kandidáti, ktorí by v BVG hlasovali za zákaz AfD, sú dôkazom nedostatku neutrality.
Obe ženy pochádzajú z oblasti právnej teórie, t. j. sú akademičky bez súdnej praxe.
Jej funkčné obdobie bude trvať 12 rokov.
Po odstúpení Brosiusa-Gersdorfa sa záujem verejnosti sústreďuje na profesorku Ann-Katrin Kaufholdovú.
Bola členkou odbornej komisie pre referendum "Deutsche Wohnen & Co. expropriate".
Tá vo svojom legislatívnom návrhu zastáva názor, že vyvlastnenie a socializácia bytového majetku sú legitímne.
Kaufhold vedie na Univerzite Ludwiga Maximiliána v Mníchove (LMU) výskumnú skupinu pre klimatickú
politiku a zaoberá sa súvisiacou sociálnou reorganizáciou.
"Ak chceme zabrániť najhorším dôsledkom zmeny klímy, musíme zmeniť smerovanie vo všetkých
oblastiach spoločnosti," povedala v prednáške.
A na webovej stránke LMU uvádza: "Ak hovoríme o transformácii celej spoločnosti, a to je to, čo
potrebujeme, potom musíme otočiť všetkými skrutkami.
A to sa týka rovnako inštitúcií ako jednotlivcov.
Musíme prelomiť zaužívané postupy a nájsť iný spôsob spolupráce všetkých sektorov.
"Parlamenty sú príliš pomalé na to, aby účinne implementovali ciele v oblasti klímy,
pretože potrebujú široký súhlas verejnosti.
Navrhuje napríklad, aby opatrenia na ochranu klímy kontrolovali súdy a centrálne banky, ktoré považuje za nezávislé.
To by uľahčilo presadzovanie nepopulárnych opatrení.
Sama veľmi dobre vie, čo požaduje, keďže súdy a centrálne banky označuje za inštitúcie,
ktoré majú "len slabú demokratickú legitimitu".
Šokujúce je nielen zvláštne chápanie demokracie pani Kaufholdovou, ale aj jej nekritický postoj k centrálnym bankám a
nedostatok kritickej diskusie o samotnom klimatickom cieli.
Je zrejmé, že ich záväzok je v rozpore s "Kódexom správania sudcov Spolkového ústavného súdu".
Uvádza sa v ňom totiž, cit: "3. Členovia súdu vykonávajú svoju funkciu nezávisle a nestranne, bez zaujatosti vzhľadom
na osobné, spoločenské alebo politické záujmy alebo vzťahy.
Pri všetkom svojom správaní dbajú na to, aby nevznikali pochybnosti o neutralite ich úradného správania voči
sociálnym, politickým, náboženským alebo ideologickým skupinám."
Napriek tomu sa strany vehementne držia kandidátov ako Brosius-Gersdorf a Kaufhold.
To ukazuje, akým smerom by sa mala politika uberať.
A je jedno, ktorá strana je práve vo vláde.
Smerovanie je úplne jasné: cieľom je implementácia Agendy 2030 a sociálno-ekologická zmena.
Zapojenie profesorky Kaufholdovej do "Iniciatívy za štát schopný konať" tiež svedčí o tom, že podporuje tento smer.
Boli tam vypracované reformné návrhy na štátnu reformu, o ktorých ešte takmer nikto nepočul, ale ktoré sa už realizujú.
Oficiálnym cieľom tejto iniciatívy je "rozpustiť blokády a samoblokády štátu", aby
sa "obnovila stratená dôvera ľudí v štát".
V konečnom dôsledku je cieľom reštrukturalizovať spoločnosť v súlade s Agendou 2030 na digitalizovaný,
centralizovaný štát dohľadu, ktorý sa nevyhýba vyvlastňovaniu.
Túto reorganizáciu majú právne zabezpečiť noví ústavní sudcovia.
Preto je dôležité skontrolovať aj všetkých ostatných kandidátov.
"Dôvera ľudu v štát" sa stratila v neposlednom rade vďaka ústavným sudcom, ako bol Stephan Harbarth.
Rozhodnutia prijaté v minulosti, ako napríklad obmedzenie základných práv počas pandémie koronavírusu, spochybňujú
nezávislú kontrolnú funkciu Spolkového ústavného súdu.
V relácii "Die Akte Harbarth" sa televízii Kla.TV podarilo preukázať jeho pochybné prepojenia.
Vážení diváci, nenechajte sa zmiasť!
Získajte informácie o cieľoch Agendy 2030 a pozadí údajnej zmeny klímy spôsobenej človekom.