У Немачкој се Савезни уставни суд генерално сматра "чуварем устава" и, као орган
одвојености власти, треба да буде независан и неутралан.
Као независна корективна власт, она има за циљ да ограничи државну власт и обезбеди да законодавство не противуречи уставу.
Именовање тројице нових судија у највиши суд Немачке изазвало је прилично узбуђење у јулу.
Професори Фрауке Бросиус-Герсдорф, Ан-Катрин Кауфхолд и Гинтер Шпинер предложени су као кандидати.
Међутим, избор судија у Бундестагу је за сада одложен.
Разлог за то су биле жестоке расправе у медијима и на друштвеним мрежама.
Спор се првенствено вртио око проф. др Фрауке Брозиус-Герсдорф и њеног става о измени закона о абортусу, њене
подршке обавезном вакцинисању против коронавируса и њеног позива на забрану странке AfD.
Сада су и оптужбе за плагијат против ње такође потврђене.
7. августа 2025. године Бросиус-Герсдорф је објавила да повлачи своју кандидатуру.
Иако су ставови кандидата Бросиус-Герсдорфа изазвали контроверзу, чини се да постоји консензус
у вези са кандидатом проф. др Гунтером Шпинером.
Јавности је мало позната правна научница проф. др Анн-Катрин Кауфхолд.
Као и Бросиус-Герсдорф, она ће бити изабрана у Други сенат Савезног уставног суда.
Његове одговорности обухватају страначко-политичка питања.
То је занимљиво, јер су обе жене јавно подржале забрану АФД-а.
Два кандидата која би гласала за забрану АФД-а у Савезном уставном суду показују недостатак неутралности.
Обе жене потичу из области правне теорије, што значи да су академикиње без судског искуства.
Њихов мандат би био 12 година.
Након повлачења Бросиус-Герсдорфа, јавни интерес је сада усмерен на проф. Анн-Катрин Кауфхолд.
Она је била чланица стручне комисије за референдум "Експропријација Deutsche Wohnen и компанија".
У свом законодавном предлогу, он сматра да су експропријација и социјализација стамбене некретнине легитимне.
На Универзитету Лудвиг Максимилијан у Минхену (LMU), Кауфхолд руководи истраживачком групом за климатску
политику и бави се повезаном друштвеном трансформацијом.
"Морамо променити курс у свим областима друштва ако желимо да избегнемо најгоре последице
климатских промена", рекла је она у предаavanju.
А на веб-сајту LMU можете прочитати да она каже: "Ако говоримо о трансформацији друштва у целини, а то је оно што је
потребно, онда морамо направити прилагођавања у свим областима."
И ово се односи и на институције и на појединце.
Морамо да прекинемо рутину и нађемо други начин да сви сектори заједно раде.
Парламенти су преспори да ефикасно спроведу климатске циљеве јер је потребна широка подршка међу становништвом.
Она стога предлаже да мере заштите климе контролишу судови и централне банке, које сматра независним.
Ово би олакшало спровођење непопуларних мера.
Она веома добро зна шта захтева, јер сама описује судове и централне банке као да
имају "само слабу демократску легитимност".
Оно што је овде шокантно није само госпође Кауфхолд-ово чудно поимање демократије, већ и њен некритички
став према централним банкама и неспособност да критички испита сама климатска циљна вредност.
Очигледно је да њихово учешће крши "Кодекс понашања судија Савезног уставног суда".
Јер се наводи, цитат: "3. Чланови суда обављају своју дужност самостално и непристрасно, без пристрасности према
личним, друштвеним или политичким интересима или односима."
У свом понашању они ће обезбедити да не буде никакве сумње у неутралност својих службених радњи према
друштвеним, политичким, верским или идеолошким групама.
Ипак, странке упорно инсистирају на кандидатима као што су Бросиус-Герсдорф и Кауфхолд.
Ово показује смер у којем политика треба да се креће.
И није важно која је странка тренутно на власти.
Дестинација овог путовања је сасвим јасна: спровођење Агенде 2030 и друштвено-еколошка промена су циљеви.
Подршка професорке Кауфхолд за овај приступ такође се огледа у њеном ангажману у "Иницијативи за ефикасну државу".
Тамо су сачињени предлози за државну реформу, о којима готово нико још није чуо, али се они већ спроводе.
Званични циљ ове иницијативе је "уклањање препрека и самонаметнутих баријера унутар државе" како би
се "вратило изгубљено поверење народа у државу".
У крајњој линији, ради се о друштвеној трансформацији у складу са Агендом 2030 у дигитализовану, централизовану
државу надзора која се не устручава да врши експропријацију.
Нови уставни судије треба да обезбеде правну сигурност за ово реструктурирање.
Стога је важно пажљиво испитати и све остале кандидате.
Поверење народа у државу изгубљено је, између осталог, због уставних судија као што је Штефан Харбарт.
Одлуке донете у прошлости, као што су ограничења основных права током пандемије коронавируса, доводе у
питање независну надзорну функцију Савезног уставног суда.
У програму "Досије Харбартх" Kla.TV је успео да докаже његове сумњиве везе.
Поштовани гледаоци, не дозволите да вас преваре!
Сазнајте о циљевима Агенде 2030 и позадини наводних људским деловањем изазваних климатских промена.