"Hyvät vanhemmat ja huoltajat", näin alkaa erään lukion esimerkillinen kirje vanhemmille digitalisaatiosta:
"... yhtenä noin 130 pilottikoulusta olemme saaneet kokemusta digitaalisista oppikirjoista.
Toisaalta oppilaat pystyivät työskentelemään joustavasti ja hankkimaan digitaalisia taitoja.
Toisaalta digitaalisen median jatkuva kehitys - esimerkiksi tekoälyn, kuten ChatGPT:n, lisääntyvä käyttö tai
kotitehtävien yksinkertainen jakaminen AirDropin tai sähköpostin välityksellä - on aiheuttanut uusia haasteita.
... Uskomme erityisesti, että opiskelijoiden suoritusten oikeudenmukainen arviointi, tietojen ja taitojen
hankkiminen itsenäisen työskentelyn, keskittyneen oppimisen ja häiriöttömän oppimisilmapiirin avulla eivät enää ole taattuja.
Tästä syystä on kiireellisesti ryhdyttävä toimiin...".
Näyttää siltä, että ajattelutapa on muuttunut, kun puhutaan "tableteista ja älypuhelimista luokkahuoneessa".
Kokeilu "digitaalinen media luokkahuoneessa" on selvästi epäonnistunut maailmanlaajuisesti.
Koulujen digitalisoinnin vaaralliset haitat
Alliance for Humane Education -järjestön vuoden 2025 alussa julkaiseman lehdistötiedotteen mukaan 75
asiantuntijaa vetoaa liittovaltion hallitukseen ja vetoaa raitistuttavaan lopputulokseen.
He varoittavat painokkaasti siitä, että koulutusjärjestelmässä ei pidä enää luottaa digitalisaatioon!
Koulumenestys lukemisen, kirjoittamisen ja laskemisen perustaidoissa laskee dramaattisesti,
eikä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia enää täytetä.
Sosiaalisen median vaikutuksen on tieteellisesti todistettu muuttavan viestintää ja sosiaalista käyttäytymistä.
Samaan aikaan lapset ja nuoret kärsivät yhä enemmän psykologisesta stressistä, kuten keskittymishäiriöistä,
ahdistuksesta, masennuksesta ja yksinäisyydestä.
On tapauksia, joissa viisivuotiaat pojat ovat jääneet riippuvaisiksi väkivaltaisesta pornografiasta ja
joissa jopa seitsemänvuotiaat tytöt kärsivät anoreksiasta.
Riippuvuus on jo niin suuri, että lapset tuntevat itsensä alastomiksi urheilutunneilla ilman kännykkää.
Tämä on raitistuttava oivallus: Se on "mediahuume", joka johtaa lopulta sosiaalisen elämän
tuhoutumiseen aivan kuten kaikki muutkin huumeet.
Saksassa joka neljäs neljäs neljäsluokkalainen lapsi ei osaa lukea ja kirjoittaa oikein
kansainvälisen IGLU-tutkimuksen tulosten mukaan.
Myös digitaalisesti edistyneet maat, kuten Australia, Etelä-Korea ja Thaimaa, kärsivät tappioita.
Neurobiologi Teuchert-Noodtin mukaan koulujen tekniset laitteet on kuulemma hävitetty uudelleen,
mutta heidän digitalisoituneet koululaisensa leimataan koko elämänsä ajan silmälaseja käyttäviksi ihmisiksi - 90
prosenttia Etelä-Koreassa -, riippuvuusriskissä oleviksi ihmisiksi ja psykososiaalisesti vammaisiksi ihmisiksi.
DLF-Kontroversin raportissa Ruhrin alueen lastenlääkäri puhui jopa autistisista piirteistä
lapsilla, jotka käyttävät älypuhelimia liikaa.
Pitääkö koulutuspoliitikkojen, rehtoreiden ja opettajien, jotka ovat suorastaan huutaneet digitaalisen laajentumisen
puolesta, siis taas lusikoida ylisuolattua keittoa?
Jopa Unescon päivitetyn koulutusraportin mukaan 79 koulutusjärjestelmän, eli Ruotsin, Espanjan,
Suomen, Latvian, Tanskan ja 20 Yhdysvaltain osavaltion kaltaisten maiden, sanotaan nyt soutavan takaisin.
Pelkästään vuonna 2024 24 Euroopan ja Pohjois-Amerikan maata on kieltänyt älypuhelimet!
Matkapuhelimet on kielletty kouluissa Ranskassa vuodesta 2010, Italiassa vuodesta 2007 ja opetuksessa vuodesta 2024.
Joissakin muissa maissa ei ole nimenomaista kieltoa, mutta niissä on kiireellisiä suosituksia
älypuhelinten ja vastaavien käytön rajoittamiseksi.
Tanskan ministeri Tesfaye totesi, että lasten ei pitäisi enää olla "koekaniineja digitaalisessa kokeessa".
Onko nyt tulossa suuri uudelleenajattelu?
Tässä vaiheessa voisi luulla, että koulujen digitaalisten sovellusten osalta on
tulossa jonkinlainen maailmanlaajuinen käänne.
Professori Teuchert-Noodt vastaa, että matkapuhelimien kieltämisellä tuskin voidaan korvata jo aiheutuneita vahinkoja.
Jos jopa 6-10-vuotiaat varustetaan matkapuhelimilla ja tableteilla, on lähes mahdotonta estää laajalle
levinnyttä ahdistuksen, masennuksen, sosiaalisen sitoutumisen vaikeuksien ja oppimisvaikeuksien pandemiaa.
Kuten savukkeiden, huumeiden tai kovan alkoholin kohdalla - sen sijaan, että ne kiellettäisiin hyllyiltä, pakkauksiin painetaan
varoituksia tai perustetaan riippuvuusneuvontapuhelimia.
Mutta jo riippuvainen henkilö - suoraan sanottuna - ei enää jaksa kuunnella näitä varoituksia, hän haluaa vain aineensa.
Digitaalisten huumeiden kohdalla ei ole eroa siinä, että alaikäiset uhkaavat vanhempiaan itsemurhalla tai
murhalla, koska heiltä on riistetty digitaalinen väline!
Nyt kun kaksi tai kolme sukupolvea on jo kirjaimellisesti tyhmennetty ja heidän älylliset kykynsä ja
vapautensa on riistetty, onko suuri käänne aloitettava?
Mikä tarkalleen ottaen sai osavaltiot rajoittamaan digitaalisen median käyttöä kouluissa?
Otetaanko asiantuntijoiden varoittavat äänet ja vaarat, joista Kla.TV on jo vuosia
varoittanut monissa ohjelmissa, vihdoin vakavasti?
Ovatko opetusministeriöt ymmärtäneet tämän?
Älä anna hämätä!
Vuoden 2024 loppuun mennessä Saksan hallitus on jo viitoittanut koulujen suunnan digitaalisella sopimuksella 2.0:
Laajakaistayhteyksiä, tabletteja ja älypuhelimia on tarkoitus saada entistä enemmän yleiseen käyttöön vuoteen 2030
mennessä - huolimatta tieteellisistä havainnoista digitaalisten laitteiden äärimmäisen kielteisistä vaikutuksista.
Psykologi Albert Biderman teki mielenkiintoisen havainnon vuonna 1956.
Niin sanotussa "Pakottamisen kaaviossa" hän luetteli menestyksekkäitä mielenhallintamenetelmiä , joiden
avulla vastahakoiset sotavangit voitiin ohjelmoida uudelleen suostuvaisiksi yhteistyökumppaneiksi.
Toteutettiin epäinhimillisiä toimenpiteitä, ja tilanteen rauhoittamiseksi
käytettiin aika ajoin lepyttelyä ja lievennyksiä.
Eikö samaa tapahdu nyt globaalissa koulutusjärjestelmässä?
Tekoälyn vaikutuksen odotetaan alkavan vaikuttaa yhä nuoremmissa ikäryhmissä.
Ja vaikka kaikki tietävät, että tekoäly ei ole erehtymätön eikä niin älykäs kuin laajalti kerrotaan, oppilaita opetetaan
yhä useammin hyväksymään tekoälyn tuottamat vastaukset.
Kun tekoäly tulee yhä tiiviimmin osaksi koulutusta, on olemassa huoli siitä, että tulevilta sukupolvilta saattaa puuttua kyky
osallistua syvällisempiin älyllisiin harjoituksiin ja että he luottavat algoritmeihin omien analyyttisten taitojensa sijaan.
Loppujen lopuksi he eivät opi ymmärtämään tekoälyvastauksen taustalla olevia prosesseja tai käsitteitä.
Neurobiologi Teuchert-Noodtilla on vakavia huolenaiheita tässä suhteessa:
"Nykyään 90 prosenttia nuorista viettää yli kuusi tuntia päivässä älypuhelimillaan.
Jos pian ympärillä pyörii vain psykopaatteja, se johtaa demokratian lakkauttamiseen.
Hiipivä hölmöily ja diktatorinen käytös kulkevat käsi kädessä.
Kun ihmiset omistautuvat digitaaliselle medialle, he ovat vaarassa menettää itsensä.
Jos hän on jo määrännyt lapsensa medialle, se on menetetty."
Miten voimme siis torjua näitä äärimmäisen kriittisiä vaaroja tuleville sukupolville?
Jatkakaa nyökyttelyä sille, mitä liittovaltion hallitus ja opetusministeriöt päättävät,
ja ostakaa älypuhelimia ja tabletteja kotiin?
Vai jäljittelemmekö teknologiaeliittiä, joka pitää omat jälkeläisensä kaukana digitaalisesta mediasta?
Kalifornian Piilaaksossa, jossa miljardien dollareiden teknologiateollisuus ja monet suuret toimijat, kuten Apple,
Google, Amazon, Facebook ja muut, toimivat, seuraava sukupolvi lähetetään tietoisesti kouluihin, joissa
käytetään taulua, kynää ja paperia tabletin ja ChatGPT:n sijaan.
"Ajatus siitä, että iPadin sovellus voisi opettaa lapsilleni parempaa lukemista tai laskemista, on naurettava",
Googlen entinen viestintäpäällikkö Alan Eagle sanoo.