"Tisztelt szülők és gondviselők" - ezekkel a szavakkal kezdődik egy gimnázium példaértékű
levele a szülőknek a digitalizáció témájában:
"... a mintegy 130 kísérleti iskola egyikeként tapasztalatokat szereztünk a digitális tankönyvekkel kapcsolatban.
Egyrészt a tanulók rugalmasan dolgozhattak és digitális készségeket sajátíthattak el.
Másrészt a digitális média további fejlődése - például a mesterséges intelligencia, például a ChatGPT egyre szélesebb
körű használata vagy a házi feladatok egyszerű, AirDrop-on vagy e-mailen keresztüli terjesztése - új kihívásokat vetett fel.
... Különösen úgy véljük, hogy a tanulói teljesítmény igazságos értékelése, az ismeretek és készségek önálló munkával
történő elsajátítása, a koncentrált tanulás és a figyelemelterelés-mentes tanulási légkör egyre kevésbé garantált.
Ezért sürgős cselekvésre van szükség...".
Úgy tűnik, hogy a "táblagépek és okostelefonok az osztályteremben" témakörben megváltozott a gondolkodásmód.
A "digitális média az osztályteremben" kísérlet világszerte egyértelműen kudarcot vallott.
Az iskolai digitalizáció veszélyes hátrányai
A "Szövetség az Emberi Nevelésért" 2025 elején kiadott sajtóközleménye szerint 75 szakértő a szövetségi
kormányhoz intézett felhívásában kijózanító mérleget von.
Sürgősen óvnak attól, hogy továbbra is a digitalizációra hagyatkozzunk az oktatási rendszerben!
Az iskolai teljesítmény az olvasás, írás és számolás alapkészségek terén drámaian csökken, és az
oktatási minimumkövetelmények már nem teljesülnek.
A közösségi média hatása tudományosan bizonyítottan megváltoztatja a kommunikációt és a társadalmi viselkedést.
Ugyanakkor a gyermekek és fiatalok egyre gyakrabban szenvednek pszichológiai stressztől, például koncentrációs
zavaroktól, szorongástól, depressziótól és magánytól.
Vannak olyan esetek, amikor ötéves fiúk erőszakos pornográfia rabjai, és olyan hétéves kislányok, akik anorexiában szenvednek.
A függőség már olyan nagy, hogy a gyerekek a sportórákon meztelennek érzik magukat mobiltelefon nélkül.
Kijózanító felismerés: Ez egy "médiadrog", amely végül a társadalmi élet kihalásához vezet, mint minden más drog.
Németországban a nemzetközi IGLU felmérés eredményei szerint minden negyedik
negyedikes gyermek nem tud helyesen írni és olvasni.
A digitálisan fejlett országok, mint Ausztrália, Dél-Korea és Thaiföld szintén vereséget szenvedtek.
A neurobiológus Teuchert-Noodt szerint az iskolákban lévő technikai eszközök állítólag ismét el lettek tüntetve,
de digitalizált iskolás gyermekeiket egész életükben szemüveges - Dél-Koreában 90 százalékuk -, függőségi
kockázatnak kitett és pszichoszociális fogyatékossággal élő emberekként fogják megjelölni.
Egy DLF-Kontrovers riportban egy Ruhr-vidéki gyermekorvos még autista vonásokról is beszélt azoknál a gyerekeknél,
akik túlzottan sokat használják az okostelefonjaikat.
Tehát az oktatáspolitikusoknak, az igazgatóknak és a tanároknak, akik gyakorlatilag a digitális bővítésről
kiabáltak, újra ki kell kanalazniuk a túlsózott levest?
Még az UNESCO frissített oktatási jelentése szerint is 79 oktatási rendszer, azaz olyan országok, mint Svédország,
Spanyolország, Finnország, Lettország, Dánia és az Egyesült Államok 20 államának oktatási rendszere evez vissza.
Csak 2024-ben 24 európai és észak-amerikai országban betiltják az okostelefonokat!
Franciaországban 2010 óta, Olaszországban pedig 2007 óta tilos a mobiltelefonok használata
az iskolákban, 2024-től pedig tanítási célokra.
Néhány más országban nincs kifejezett tilalom, de vannak sürgős ajánlások az
okostelefonok és hasonlók használatának korlátozására.
Tesfaye dán miniszter úgy érvelt, hogy a gyermekek többé nem lehetnek "kísérleti nyulak egy digitális kísérletben".
Most jön a nagy újragondolás?
Ezen a ponton azt gondolhatnánk, hogy az iskolai digitális alkalmazások
tekintetében valami globális fordulat van készülőben.
De a mobiltelefonok betiltásával már okozott károkat aligha lehet pótolni - válaszolja Teuchert-Noodt professzor.
Ha már a hat-tízévesek is mobiltelefonokkal és táblagépekkel lesznek felszerelve, szinte lehetetlen lesz
megakadályozni a szorongás, a depresszió, a szociális kötődési nehézségek és a tanulási zavarok széleskörű járványát.
Ez olyan, mint a cigaretta, a kábítószer vagy a kemény alkohol esetében - ahelyett, hogy betiltanák őket a
polcokról, figyelmeztetéseket nyomtatnak a csomagolásra, vagy függőségi segélyvonalakat állítanak fel.
De a már függő ember - hogy őszintén fogalmazzak - már nem vágyik ezekre a figyelmeztetésekre, csak az anyagot akarja.
Nincs ez másként a digitális drogok esetében sem, amikor a kiskorúak öngyilkossággal vagy gyilkossággal fenyegetik
szüleiket, mert megfosztották őket a digitális médiumtól!
Most, hogy már két-három generációt szó szerint lebutítottak és megfosztottak szellemi képességeiktől és
szabadságuktól, vajon megkezdődik-e a nagy fordulat?
Pontosan mi késztette a szövetségi államokat arra, hogy korlátozzák a digitális médiafogyasztást az iskolákban?
Végre komolyan veszik-e a szakértők figyelmeztető hangját és a veszélyeket, amelyekre a
Kla.TV évek óta számos műsorban figyelmeztet?
Az oktatási minisztériumok felismerték ezt?
Ne hagyja magát becsapni!
2024 végére a német kormány a Digitális Paktum 2.0-val már kijelölte az iskolák számára az irányt:
2030-ra még több szélessávú internet, táblagép és okostelefon lesz elérhető mindenhol - a digitális végberendezések rendkívül
negatív hatásaira vonatkozó tudományos eredmények ellenére.
Íme egy érdekes megfigyelés, amelyet Albert Biderman pszichológus tett 1956-ban.
Az úgynevezett "Kényszerítés diagramjában" felsorolta a sikeres agykontroll módszereket , amelyekkel a vonakodó hadifoglyokat át
lehetett programozni, hogy engedelmes kollaboránsokká váljanak.
Embertelen intézkedéseket hoztak, és a helyzet csillapítása érdekében időről időre megnyugtatásra és lazításra került sor.
Nem ugyanez történik most a globális oktatási rendszerben?
A mesterséges intelligencia hatása várhatóan egyre fiatalabb korosztályokban kezd érvényesülni.
És bár mindenki tudja, hogy a mesterséges intelligencia nem tévedhetetlen és nem olyan intelligens, mint ahogyan azt széles
körben hangoztatják, a diákokat egyre inkább arra tanítják, hogy fogadják el a
mesterséges intelligencia által generált válaszokat.
Ahogy a mesterséges intelligencia egyre mélyebben beépül az oktatásba, aggodalomra ad okot, hogy a jövő generációi nem
lesznek képesek mélyebb intellektuális gyakorlatokat végezni, és inkább az algoritmusokra
hagyatkoznak, mint saját analitikus képességeikre.
Végül is nem tanulják meg megérteni a mesterséges intelligencia válasz mögöttes folyamatait vagy fogalmait.
Teuchert-Noodt neurobiológusnak komoly aggályai vannak ezzel kapcsolatban:
"Napjainkban a fiatalok 90 százaléka naponta több mint hat órát tölt az okostelefonján.
Ha hamarosan csak pszichopaták fognak szaladgálni, az a demokrácia eltörléséhez fog vezetni.
A kúszó bódulat és a diktatórikus viselkedés kéz a kézben járnak.
Amikor az emberek a digitális médiának szentelik magukat, azt kockáztatják, hogy elveszítik önmagukat.
Ha már felírta a gyermekét a médiának, akkor az elveszett."
Hogyan tudunk tehát ellenállni ezeknek a rendkívül kritikus veszélyeknek a jövő generációi számára?
Továbbra is bólogassunk arra, amit a szövetségi kormány és az oktatási minisztériumok döntenek,
és vegyünk okostelefont és tabletet az otthonra?
Vagy a technológiai elitet utánozzuk, akik távol tartják saját utódaikat a digitális médiától?
A kaliforniai Szilícium-völgyben, ahol a milliárd dolláros technológiai ipar és számos nagy szereplő, például az Apple, a
Google, az Amazon, a Facebook és mások székhelye található, a következő generációt tudatosan olyan iskolákba küldik, ahol
tábla, toll és papír helyett táblagépet és ChatGPT-t használnak.
"Nevetséges az az elképzelés, hogy egy alkalmazás az iPad-en megtaníthatja a gyerekeimet jobban olvasni vagy számolni"
- mondja Alan Eagle, a Google volt kommunikációs menedzsere.