Üdvözlöm, a nevem Heinz Pommer, diplomás fizikus vagyok, és műszaki szerkesztőként és műszaki rajzolóként dolgozom.
A mai előadásom címe:
Sem tűz, sem bontás: Miért tudta Pasquale Buzzelli túlélni az épület északi tornyának pusztulását
A diák linkje alább található, az első dián, és ezen a ponton is köszönöm, hogy lehetővé tették az előadás megtartását.
Az első kérdés, amit természetesen feltesznek: Ki ez a Pasquale Buzzelli?
Buzzelli úr bizonyos mértékig az ikertornyok pusztulásának koronatanúja.
Az északi toronyban 15 ember élte túl a pusztítást, de csak Pasquale Buzzelli volt viszonylag magasan az épületben, mintegy
80 méterrel az utcaszint felett, és szemtanúként tudott beszámolni arról, hogy mi történt a toronyban, és hogyan omlott össze.
Ma azt szeretném elmagyarázni, hogy miért élte túl a tárgyalást.
Bevezetésképpen egy rövid videó, Buzzelli úr nyilatkozatával kezdve.
Idézet: "És miközben imádkoztam, a fal megrepedt, a padló megingott, és akkor elkezdtem zuhanni. És abban a
pillanatban rájöttem: Istenem, így fogok meghalni."
Jól látható az anyag hulló szökőkútja.
Miután átlőtték, a bal oldali függőleges szegmensek most forgó mozgással esnek.
Vigyázz, most balra, itt jönnek a porból.
Most, várj, most itt, és csak ekkor omlik össze függőlegesen a jobb oldalon megmaradt szerkezet.
Ez a szerkezet a Spire becenevet kapta.
Ehhez az első diához meghatározhatjuk az általános fogalmat: Ki az a Pasquale Buzzelli?
Először is ki kell lépnünk a régi vitakeretből - tűz vagy bontás.
Mert általában már csapdába esel ezzel a kérdéssel, és nem találod az igazságot, ha nem volt sem tűz és holtteher, sem robbanás.
Konkrétan két pontot szeretnék kiemelni ebben az előadásban a fizikai folyamatok leírásával.
1. A Nyugat globálisan érvényes narratívája - a három torony tűz okozta összeomlása - világosan
felismerhető, de furcsa módon globálisan elfogadott hazugság.
2. Az alternatív média és különösen az építészek és mérnökök csoportja a szeptember 11-i
A és E igazságért www.ae911truth.org téved.
Nem volt egy hagyományos értelemben vett robbanás.
Az ikertornyokat egy másik folyamat pusztította el, nevezetesen a földből fókuszált munkagázok kitörése.
És akárcsak a Covid-bűncselekmény, a pontosan megtervezett eseménysorozat is hihetetlen technikai szakértelemről tanúskodik.
Ez az előadás elsősorban a dinamika, azaz a szekvenciális és megfigyelhető folyamatok magyarázatával foglalkozik.
Ha egyszer elindulnak, ezek a folyamatok kiszámíthatóan és automatikusan futnak, mint
egy "ördögi golyófutás", 30 másodpercen belül.
Ennek a második diának a gyűjtőneve tehát: A vitakeret elhagyása.
Hogyan robbantsuk fel? Hogyan jutunk ki belőle?
Elemezzük most a déli torony pusztulásának dinamikáját:
A déli toronynál a felső tömb süllyedni kezdett, és ezzel egyidejűleg enyhén forogni kezdett.
Aztán hirtelen megállt a forgása, a felső részen teljesen feloldódott, és eltűnt a porban, amely felül
mélyfekete volt a párolgó vas miatt, alul pedig szürkésfehér a porladt beton miatt, vagyis kétrétegű, kétszínű.
Vegyük észre ezt a diát: Kétszínű por volt, és a leeső csúcs nyomatéka eltűnt.</i
Egy másik jelentős jellegzetesség a homlokzaton felülről lefelé haladó romboló front volt,
egyfajta nyomáshullám, amely végigvonult a külső falon.
A pusztításnak ezt a vándorló frontját és egyes esetekben az egyes robbanásokat általában tévesen úgy értelmezik, mint sok ezer
egyedi robbanótöltet szinkronizált detonációjának bizonyítékát.
Ez azonban folyamatos folyamat, csak az egyes szegmensekből felépített torony
szegmensei egyenként és késleltetve szakadnak szét.
Itt egy videó erről:
Először a torony meghajlik, majd a túlnyomás felszabadul, és a nyomáshullám lefelé halad.
Összefoglalva a 4. diához: A homlokzaton egy mozgó nyomáshullám volt.</i
Az északi torony pusztulásának dinamikájáról:
Az északi torony lyukából rövid időre lángfal tört elő, mielőtt a még álló torony teteje lefelé süllyedt és szétesett.
Tehát lángfal, dióhéjban.
Csak ekkor az egész torony szökőkútként köpte ki az alkotóelemeit, ahogy itt látható, és oldalt felszakadt - szökőkút-alakzat.
Ha azonban megnézünk egy részletes metszetet, egy nagyítást, akkor így néz ki: A tornyot oldalról mintha késsel vágták volna fel,
miközben felülről már parabola alakban törmelék szökik lefelé.
Nem élhetsz túl ilyesmit, ha bent vagy.
És mégis megtörtént, a megmagyarázhatatlan csoda, A B lépcsőház csodája.
Tehát a 7. dia esetében: Emlékezz a vágóhatásra.
A 7-es épület pusztulásának dinamikája egyértelműen más volt.
A 7-es épület órákon át mély fekete füstöt termelt, amíg késő délután hirtelen össze nem omlott.
Másodpercekkel a szabadesés kezdete előtt a felső szerkezet, az úgynevezett penthouse, összeomlott, és az üvegablakokon
keresztül felülről fény áradt be, vagyis világos lett.
Az épület csak ekkor omlott össze váratlanul és hirtelen, a belső függőleges acéloszlopok és a külső homlokzat ellenállása nélkül.
Más szóval, minden teherhordó szerkezet hirtelen felbomlott.
Ezután gombafelhő alakult ki, amely több mint másfél kilométer magasra emelkedett az égbe.
Itt egy rövid videó az összeomlásról:
A gombafelhő magasságát könnyen meg lehet becsülni a World Financial Centre négy épülete alapján.
Ezek az épületek körülbelül 200 méter magasak, itt jobbra, 200 méter magasak az épületek.
Tehát dia 8 általános kifejezés egyszerűen: A gombafelhő a 7-es épület felett.
Ma elsősorban az északi toronyban - az A toronyban, a WTC 1-ben - történt eseményekkel foglalkozunk.
Ez a torony a tetőn lévő antennával.
Különösen a 22. emelet érdekel minket.
Pasquale Buzzelli ott volt, amikor a pusztítás elkezdődött.
A tervrajzok keresztmetszetéből tudjuk, hogy a torony alaprajza négyzet alakú volt, 64 méterszer 64 méter.
A külső homlokzatot acélhálós paraván alkotta, amely egyben teherhordó funkcióval is rendelkezett.
A belső mag téglalap alakú volt, és a liftaknáknak, a kiszolgálóegységeknek és a lépcsőházaknak adott helyet.
Az irodahelyiségek tágasak és nyitottak voltak a mag és a külső homlokzat között.
Különösen fontos számunkra az 50-es teherlift központi liftaknája.
Ez egy kis sárga négyzet középen, valamint a jobb oldali zöld lépcsőház B jelzi.
Összesen három lépcsőház volt, de számunkra csak a B lépcsőház érdekes.
A koronatanúnk ott volt a nulladik pillanatban.
Ezzel a filmmel most már megismerkedtünk a 22. emelettel, hogy úgy mondjam.
Az általános terv oldalnézetben az ikertornyok így néznek ki - a következő jellemzőket szeretném kiemelni:
1. A tervrajzokon az építészeti referencia-nullpont 75 méter mélyen van a gránitban.
Ebből a nullponti nézőpontból a torony 510 méter magas.
A 400 méter az utcaszinttől számít.
2 A sárgával ábrázolt, középen lévő 50-es számú központi liftakna 420 m hosszú alulról
felfelé - azaz a négy alagsori emeleten keresztül is.
Ez az egész bemutató legfontosabb technikai eleme.
Ez a felvonóakna határozza meg az egész tornyon átvezető kitörési csatornát.
Ez nagyon, nagyon fontos.
3 A gránitban van egy további mélyedés, az úgynevezett Elevator-gödör, ennek a központi 50-es teherliftnek.
Körülbelül 6 méter mély.
Ez a bemélyedés egyben fúvókaként is működik.
De ne feledje a mai napra: A felvonóakna alulról a csúcsra ment, mint egy kitörési csatorna.</i
Továbbá, a téglalap alakú belső szerkezet, a belső mag, piros színnel látható.
A központi mag a szerkezeti rendszer 1. aleleme, a szerkezeti rendszer 2. aleleme pedig a külső acélhálós rács.
Sokkal masszívabban épül, mint egy normál homlokzat.
4. Minden egyes toronyhoz mintegy 100 000 tonna acélt és 400 000 tonna üveget és betont használtak fel.
Ez azt jelenti, hogy a tornyok összsúlya egyenként félmillió tonna.
Tehát, hogy összefoglaljuk ezt a 10. diát, az általános kifejezés: Eruption channel 510 méter magasan a nullponttól.
Most pedig a tényleges megsemmisítési folyamathoz:
Körülbelül 10 másodperccel az ikertornyok látható pusztulása előtt szeizmikus rengést regisztráltak.
Összesen három földmozgás volt, nem kettő.
A két erős szeizmikus jel egyértelműen az ikertornyokhoz rendelhető.
A harmadik, itt zöld színnel ábrázolt, jóval kisebb földrengést nem lehet egyértelműen a 7-es épülethez
rendelni, mivel azt nem követte semmiféle pusztítás, csak fekete füst keletkezett körülbelül 11 órától.
De vissza az északi toronyhoz.
Az északi torony alatti rengés erőssége a Richter-skála szerint 2,3 volt.
Aztán 10 másodpercig csend volt.
11. dia tehát: A földrengés
Az északi torony azonban pontosan így nézett ki 21 másodperccel a földrengés után:
Egy álló, túlcsorduló, törmelékből és porból álló szökőkút, felette, középen egy fekete zászlóval.
És ezt nevezem én az egész épületet átlőttnek.
Ami most izgalmas, az a rengés és ez a csendes 10 másodperc közötti rövid időintervallum.
Valami nagyon rejtélyes dolog történhetett.
Összefoglalva azonban máris elmondható:
1. A megfigyelt pusztulási dinamika atipikus a tűz, a paraffin és a holttestek esetében.
2 A vágótöltetek és robbanótöltetek, például termit vagy TNT esetében is atipikus.
Ez természetesen felveti a kérdést: Mit tegyünk most?
Új megközelítésre van szükségünk.
Nem lehetett egy dolog. A másik sem lehetett, ez ellentmond a megfigyeléseknek.
A Ground Zero Model, a GZM, most közvetlenül a tornyok alatt, azaz a hivatkozott építészeti
nullpontnál feltételez nagy energiabevitelt.
Ez 75 méter mélyen van a gránitban.
Tegyük fel először, hogy tisztán kémiai folyamatról van szó, és becsüljük meg, hogy 50
teherautó szállít egyenként 20 tonna X anyagot.
Ez több mint egy kilotonnányi TNT-egyenértéknek megfelelő teljes energiának felel meg.
És ez sok.
Gondoljunk csak 50 teherautóra egy német autópálya parkolójában a hétvégén, amelyek mindegyike 20 tonnát szállít.
Ennek az energiának, amikor meggyullad, amikor átalakul, most valahogyan egy kitörési tojást kell alkotnia a
torony alatt, amelynek kitörő munkagázai az 50-es teherlift segítségével felfelé lövellnek a toronyban.
De a kérdés továbbra is fennáll: Miért van ezeknek a munkagázoknak ilyen pusztító hatásuk, ha kezdetben csak egy
nagyon szűk csatornán keresztül lövellnek felfelé a gránitban?
Hogyan lehetséges ez?
Tehát itt van a dia, mint általános kifejezés: A Ground Zero modell azt kérdezi, hogyan lehetséges ez?</i
Tehát először a pusztulás fizikai alapelvéről kérdezünk.
Mi történik egy épülettel, ha egy nagyon forró munkagázokat tartalmazó, nyomás alatt álló gázkamra kitör az épületben?
Tesszük 1. megfontolás: A Bernoulli-elv szerint - Bernoulli egyébként svájci fizikus volt, tehát üdv Svájcnak - az
áramlás közvetlen közelében negatív nyomás van, szívóhatással.
Ez például egy elhaladó vonaton is látható.
A légáramlat magával ragadhatja a tárgyakat, és a vonat felé húzza őket.
Itt a toronyban csak akkor következik be a robbanás, ha a negatív nyomás összeomlik, például az elért
emelkedési magasság miatt vagy egy nyíláson keresztül.
14. dia összefoglaló: Szívóhatás és negatív nyomás
Vagy ennek következtében, a plazma kitörése után, a forró gázok kitörése után, a fenti 2. szempont szerint:
Ha ezek a munkagázok rendkívül forróak, akkor a felső részen kitörve azonnal tönkreteszik az épület
szerkezetét. Itt 4000 fokról, 5000 fokról beszélünk.
Ennek a feloldott szerkezetnek azonban nagy a súlya, és lefelé nyomódik, leesik.
Ez a tömeg most akadályt jelent a növekvő gázáramlás számára.
Ha csak az épület súlyának 10%-át vesszük alapul, ez 50 000 tonna lezuhanó tömeget vagy egy
felülről felgyorsuló piroklasztikus áramlatot jelent.
Tehát még egyszer: 50 000 tonna forró por, amely felülről érkezik lefelé, és egy rendkívül
forró munkagáz-áram, amely ebbe a porba csapódik.
Úgymond kalapács és üllő, amelyek aztán együtt mozognak lefelé.
Ebben a helyzetben Pasquale Buzzelli az északi toronyban, a sárga dobozban látható.
Tehát 15. dia általános kifejezés: kalapács és üllő
Már most világos, hogy a torony belső magját teljesen lebontják.
De mi történik a külső homlokzattal, az acélhálóval?
A déli tornyon a pusztulás mozgó frontját figyeltük meg, az északi tornyon pedig inkább egy
vágó kés vagy felszakadás volt megfigyelhető.
Mindkét rombolási minta egyértelműen logikus, mivel a lövő munkagázok eredetileg tisztán függőleges
irányú lövedékei vízszintesen eltérülnek, és így teljes erővel csapódnak a külső homlokzatba.
Az északi torony esetében a felszálló gázáram lényegesen gyorsabb, masszívabb és energikusabb volt, mint a déli torony esetében.
Ezért a különböző viselkedés, amely ugyanazon az elven alapul.
Íme egy rövid animáció a déli toronyhoz:
Az anyag alulról lövell felfelé, az akadály a tetején van. A nyomást ezután oldalra kell engedni.
Tehát, hogy lazán fogalmazzunk, 16. dia: A nyomást egyszerűen el kell engedni.
A külső homlokzatot illetően már most megbecsülhetjük, hogy a gázáramlásnak belülről, vízszintesen, legalább 100 méter/másodperc
sebességgel kell becsapódnia, mivel a tornyokat akár 300 h/km szélsebességre is tervezték. Ez 85 métert jelent másodpercenként.
A további termikus gyengítés természetesen előnyös, hogy a teljes homlokzat ténylegesen szétszakadjon.
A plazma, a kitörés során keletkező forró gázok természetes tágulása elegendő ehhez a felső területen.
Az alsó tartományban viszont a gázáram sebessége lényegesen nagyobb, mivel kis magasságot kell leküzdenie, azaz nagy
kinetikus energiával rendelkezik, és romboló hatást fejthet ki.
Ez a gyönyörű rajz mindhárom tornyot - a 7-es épületet, a WTC 1-et és a WTC 2-t - ábrázolja.
Ugyanabban a perspektívában maradunk 7, 1, 2.
Tehát a 17. dia előtt: Minden még mindig sértetlen. És a 18. dia utána.
Ugyanez a nézet a 7, 1, 2 folyamat vége után.
A WTC ma már csak egy halom törmelék, amelyen saját gránit homlokzata vörös takaróként fekszik.
A WTC 1 és WTC 2 környéke egy teljes rommező.
A külső homlokzat kifelé nyílik, és részben úgy fekszik, mint egy meghámozott banán
héja, középen a megfelelő torony alaprajzával.
Figyelemre méltóak még a külső homlokzat L alakú, függőleges maradványszerkezetei, a déli torony esetében a 2. pillér
végénél, az északi torony esetében pedig az 1. pillér végénél.
Ha az 1. nyíl végét egy kicsit tovább nyújtjuk, akkor egy kis kupolát, egy fehér törmelékkupacot
láthatunk, szinte az északi torony alaprajzának közepén.
Most ráközelítünk a képre, ez ugyanaz a kép, kinagyítjuk, és felismerünk egy egyetlen kiálló
oszlopot a kupolától jobbra, amire emlékszünk.
A homlokzat fennmaradó L alakú szerkezete is jól látható: a képen egy hosszú és egy rövid szakasz látható.
Ez volt a helyzet az északi toronynál, és a déli toronynál is pontosan ilyen alakú álló szerkezetek voltak.
A törmelékkupola és az egyetlen kiálló oszlop, amelyet megjegyeztünk.
A 19. és 20. dia tehát az általános kifejezés: megmaradt struktúrák jelenléte
Ezen a ponton teszünk egy kis kitérőt, hogy megmutassunk valamit az otthoni kísérletben.
Ahogy a fizikus Richard Feynman mondta olyan szépen: "Nem számít, milyen okos vagy,
ki tette a feltételezést, vagy mi a neve.</i
Ha nem egyezik a kísérlettel, akkor a feltételezés téves. Csak ez számít."</i
Először is megmutatjuk, hogy egy alumínium négyszögletes csőszegmensekből készült torony felülről lefelé
szétesik, amikor alulról fókuszált légáram lövi át a tornyot.
Ebben a kísérletben egy légkompresszor fúvókájából kb. 6 bar nyomással.
Íme az első kísérlet:
Egyik szegmens a másik után a felső részen leemelkedik, mivel a csőben már nincs
védővákuum, és a légáramlás a felső részen kitágulhat.
A torony mellett álló üres gyufásdobozok is érzik a tetején táguló légáramlatot, oldalra billenve vagy körbe-körbe pörögve.
Itt fontos megjegyezni: Az egyik szegmens a másik után darabonként, alulról érkező légáramlással kerül le a tetejéről.
A pusztulás nem alulról indul, ahogyan azt mindig feltételezik.
Nevezzük tehát a 21. diát: Top-down Destruction, fentről lefelé.
Házi kísérletünk stabilan reprodukálható.
Egy másik elrendezésben egy légáramlás szintén egy alumínium négyszögletes csőszegmensekből álló tornyot szed szét fentről
lefelé, itt a filmben balra látható, azaz a második kísérlet.
Tehát újra látjuk: az áramlat itt lefelé halad.
Ha azonban hozzáadunk egy burkolatot, mint itt jobbra látható, ugyanilyen fóliát, azaz külső homlokzatot - ebben a
kísérletben mágnesszalaggal rögzített fémlemezekkel - láthatjuk:
A vízszintes komponens túl gyenge ahhoz, hogy a fémkártyákat oldalirányban mozgatja.
A levegő oldalirányú tágulása ehhez nem elegendő.
Csak az alumínium csőszegmensek örvénylenek a toronyban, mint egy örvényben.
Ezután röviden a kamera elé tartom őket. Itt vannak ezek a fémkártyák.
Nem tudom, hogy látja-e, de a rendszer rácsos elemeinek körvonalai rá vannak nyomtatva.
Itt van tehát a harmadik kísérlet: az energia nem elég ahhoz, hogy ezeket a fémkártyákat,
amelyek így vannak rögzítve, oldalra mozdítsa.
Így a fólia általános megnevezése egyszerűen: fémlapok, vagy elegánsabban fogalmazva: a homlokzat
tartószerkezeti elemei. Ez lenne a szakkifejezés.
Amint azonban egy ellentömeget, például egy kis vödröt helyezünk a kitörési aknára, ezt a tömeget a
felfelé irányuló légáramlat rövid időre felemeli.
Alul a tengely az alumínium szegmensekből tönkremegy.
A tömeg most esni kezd, és a légáramlatot vízszintesen eltéríti, miközben tovább emelkedik.
A fémkártyákat, amelyek csak mágnesszalaggal tapadnak, a légáramlat most valóban
sikeresen elfújja oldalirányban, felülről felfelé.
Íme a negyedik és egyben utolsó kísérlet:
Közvetlenül a fúvókánál a vödröt ismét megállítják és felfelé katapultálják, ami természetesen nonszensz a
Világkereskedelmi Központban lezajlott folyamatok utánzására.
De az elvet felismerte, és bizonyára sokkal jobban és meggyőzőbben lehet modellként ábrázolni a
3D nyomtatókból származó alkatrészek segítségével.
Ez egy bátor egyetemen vagy akár egy iskolában is érdemes kutatási projekt lenne.
Egy diák már készített nekem egy CAD-modellt, amely 3D-nyomtatókon nyomtatható, illetve a nyomtatott alkatrészekkel
kombinálva lazán összeillesztett Lego-téglákból áll.
Természetesen egy ilyen kísérletbe nem szabadna belekeveredni.
Mindent olyan lazán kell beállítani, hogy a csekély nyomáskülönbségek ténylegesen szétszedjék a modellt.
Sajnos ez a bütykölés nagyon-nagyon időigényes, és ezért még nem valósult meg. Ennyit az építőkocka-elvről.
De vissza a mi kis kupolánkhoz.
A történetet a médiában a A B lépcsőház csodája kulcsszó alatt találja.
A kis kupolán belül Mickey Kross csoportja (14 ember) túlélte, Pasquale Buzzelli pedig túlélte az 50 méter mélységből
történő zuhanást, és a kis kupolán vagy a kupola mögött landolt.
Tehát 25. dia: A B lépcsőház csodája
Így nézett ki a kupola mögött a romok eltakarítása után:
Itt jól látható az a lépcsőház, amelyben a csoport Mickey Kross-szal együtt túlélte. Ez egy kis csoda.
De a szerkezetek épek, így a bennük élő emberek is túlélték.
Egy kis csoda, de valamennyire logikus. Te és én is túléltük volna.
Pasquale Buzzelli története viszont már-már a mágiával határos: a torony szétesett alatta, és ő 50 métert zuhant.
Az ütközéstől nem halt meg, de puhán földre került.
Nem ölték meg, nem zúzta össze a törmelék, nem tépte szét a robbanóanyag, nem égette meg a termit vagy a
tűz, nem sugárzott vagy főtt meg, nem párolgott el.
Nem lett sem süket, sem vak. Az 50 méteres zuhanás során azonban üvöltő bömbölésről számolt be.
Aztán a torony eltűnt, és fölötte kék ég volt.
A 26. dia tehát összefoglalja: Mágia, varázslat, a korábban megmagyarázhatatlan.
Pasquale Buzzelli kijelentései azért olyan érdekesek számomra, mert egybeesnek az összes olyan
jelenséggel, amely a ground zero modell szerint várható.
Ezek nem állnak összhangban azokkal a magyarázatokkal, amelyek a robbanóanyagokat és a vágóanyagokat nevezik meg fő okként.
A "We All Fall Down Down" című könyvében leírja a pusztulás előtti és alatti szakaszokat.
És vigyázz, mindig vannak másodpercek az elbeszélésben.
Ez nem ezredmásodpercek, ahogyan azt egy robbanástól várnánk.
Minden lassú, mint egy rémálomban.
Először a torony remeg. Buzzelli azt írja, egyre növekvő remegés.
Ekkor a torony őrült módjára rázkódni kezd. Azt írja, rázó gépezet.</i
Fentről üvöltő zaj hallatszik.
Csak ekkor szakad meg a fal-lépcső kapcsolat, és a korlátok kiszakadnak a falból.
Csak most kezd repedezni a fal. És ezek a repedések lassan nőnek. Buzzelli azt írja, egy növekvő repedés.
Hirtelen minden tartószerkezet megadja magát, a lépcső megereszkedik, és minden porosodik.
A következő néhány másodpercben Buzzelli lefelé zuhan, és kemény tárgyakkal ütközik, amelyek szintén körbe-körbe pörögnek.
Az erős feláramlások azonban részben elviszik és lelassítják.
Azt írja, "pokoli lélegzetvételek; teste forgott és csavarodott, ahogy látszólag
súlytalanul, egy szörnyű szélben sodródott".
A zuhanás után néhány másodpercnyi repülés után puha landolás következik egy acélgerendán a negyedik emelet magasságában.
Buzzelli csak akkor szenved lábtörést, amikor földet ér.
A 27. dia összefoglalható a következő általános kifejezéssel: A rémálom.
És rémálom, amikor egy épületben vagy, és hirtelen minden elkezd szétesni.
Pasquale Buzzelli könyve nagyon érzelmesen, kissé felfújtan, olykor könnyes szemmel íródott. Egy hideg, józan
elemzés keretében azonban meg kell kérdeznünk: hol volt ki?
Más szóval, pontos pozícióadatok, nyomások, sebességek, idők stb.
A könyv mindazonáltal fontos eleme a 9/11-kutatásnak, a koronatanú könyve.
Amikor a munkagázokat szétlőtték, Pasquale Buzzelli a 22. emeleten volt, a Mickey Kross-szal lévő csoport
a 4. emeleten, de mindketten a B lépcsőházban voltak.
A munkagázok legalább 100 méter/másodperc sebességgel lövellnek felfelé, a kezdeti szakaszban valószínűleg 200
méter/másodperc sebességgel, amint az a zavaró jelekből, az áramkimaradásokból és a helikopter élő adásából kiderül.
A kereszt alakú folyosók ebben a pillanatban negatív nyomásként, később pedig pozitív nyomáselosztóként működnek.
Az anyagot a szívóerő a központba húzza.
A lépcsőházban azonban a betonszerkezetek még nem törik meg az acéloszlopokat; egyelőre csak a
lépcsők és a falak repedezése vagy süllyedése zajlik.
Tehát 28. dia: A nyomáselosztó, a folyosók
Aztán 29. dia: A negatív nyomás
Itt Pasquale Buzzelli helyzete felnagyítódik, mivel a torony láthatóan elpusztulása előtt lövi a munkagázokat.
Még mindig minden befelé megy.
Itt különösen jól látható, hogy az 50. számú központi felvonóakna kissé nyugatra van eltolva, nem középen van.
Az épület közepén viszont a kereszt alakú folyosók találhatók.
Mellette az 50-es teherlift található. Mint mondtam, az anyagot most a szívóerő húzza be a
központba - különösen a folyosókon keresztül.
Ez a különleges geometria, a kitörési csatorna eltolása, megmenti a toronyban tartózkodó néhány ember életét, és
felelős a kis kupola maradványszerkezeteinek és a homlokzat L alakú maradványszerkezeteinek kialakulásáért.
30. dia: Most jön a túlnyomás.
Néhány másodperccel később a túlnyomásos zóna áthalad a 22. emeleten.
De ezen a ponton Pasquale Buzzelli már a halálos tölcsér alatt van.
Az anyag minden irányba, de különösen nyugat felé kilökődik.
A végső fázisban az anyag a kis kupolán túlra kerül.
Pasquale Buzzelli leszállóhelyét egy kis négyzettel jelöltem cián színben.
A B lépcsőház közvetlen közelében található, a képen jobbra.
Egyértelmű, hogy Buzzelli csak néhány métert sodródott délkelet felé.
Itt ismét egy közeli kép a nyomászónán való áthaladásról:
A fotós délre néz, és jól látható a torony nyugati oldala, pontosan az az irány, amelybe az 50-es teherliftet mozgatták.
A mérési hatás ebben az irányban erősebb volt, mivel a homlokzat közelebb volt az energiaáramláshoz.
A kitörési viselkedés vagy a kitörési mintázat enyhe aszimmetriája tehát a nullponti modellel magyarázható - és
csakis a nullponti modellel. Más modell erre nem képes.
És ismét a kérdés: Ki hol volt - ezúttal az építmény lerombolásakor?
A képen szürke pontokkal jelöltem a szökőkút paraboláját és a nyugat felé történő szélsőséges anyagkidobódást.
Pasquale Buzzelli és a csoport Mickey Kross-szal a torony másik, keleti részén van.
A belső acéloszlopok már a nyomászónán áthaladva szétszedődnek és szétszakadnak.
A külső homlokzat acél rácsszerkezete szegmensekben megsemmisül, vagy teljesen, részben egészben törik ki kifelé.
De - a lépcsőház és a betonfalak már lefelé süllyedtek.
Buzzelli a törmelékkel együtt lezuhan.
Ez azt jelenti, hogy Pasquale Buzzelli mindig a nyomás alatt van.
A szabadesést a feláramlás lelassítja.
A feltételezett esési sebesség 10 méter/másodperc.
Ez 36 kilométer per óra. Ez azt jelenti, hogy az 50 méteres esési idő teljes 5 másodperc.
Tehát a 32. diát összefoglalhatjuk a következő kulcsszó alatt: A 9/11 szörfös.
Pasquale Buzzelli néha így hívják, mert viszonylag hosszú ideig zuhant vagy lebegett ezeken a gázokon.
Pasquale Buzzelli fő mondanivalója a falak lassú repedése, a fugák meglazulása és a másodpercekig tartó zuhanás folyamata.
Egyébként ő maga az élő bizonyítéka a folyamatnak, a lövő munkagázok közelében lévő negatív
nyomás hatásának, a zuhanás folyamatos lassulásának.
Idézet: "És miközben imádkoztam, a fal megrepedt, és a padló megadta magát. Aztán elkezdtem zuhanni, és abban
a pillanatban rájöttem: Istenem, így fogok meghalni.</i
Magzati helyzetben maradtam, éreztem ezt a homokfúvásos levegőt, engem eltaláltak, láttam
fényvillanásokat az engem eltaláló tárgyak becsapódásaiból.
Egy másodperc töredékével később felemeltem a szemem, és csak ültem ott, teljesen elkábítva, és néztem a kék eget."
Itt van az interjú angolul, egy részlet belőle.
A Mickey Kross központi üzenete a leírt húzóhatás.
Idézet: "És aztán a szél. Egy nagyon, nagyon erős szél.</i
A sisakom - elkezdett felemelni a földről, és ott guggoltam le.</i
A következőben leguggoltam, és a lépcsőt kerestem a korlátnál, és olyan kicsire csináltam magam, amennyire csak tudtam.
A sisakom kezdett lerepülni a fejemről. Elfelejtettem becsatolni. Ezért felkaptam a sisakomat.</i
Ösztönösen be kellett másznom a sarokba."</i
Itt az interjú angolul. Ismét egy részlet.
A 34. dia röviden összefoglalva: A szél a toronyban
A pusztulás teljes dinamikája - beleértve a "csodákat" is - egyszerűen és ellentmondás nélkül megmagyarázható, ha
feltételezzük, hogy a földből fókuszált munkagázok törtek ki.
Az alternatív médiának most nincs felismerhető oka arra, hogy ellenezze ezt a fizikailag helyes megközelítést, kivéve:
Az olvasók félelme, az emberek félelme attól, hogy ez a magyarázat igaz lehet - és az, hogy nem hajlandók közeledni a témához.
A Covid esetében ez az elutasítás nem olyan erős, mivel a felelősök tévedésének
lehetősége mindig megmarad pszichológiai kiskapuként.
Az ösztönös kitérés: "A politikusok nem gondolták komolyan, nem akarták, nem tudtak róla."</i
E félelem leküzdése érdekében különböző tárgyakat terveztem egy beszélgetés kiindulópontjaként,
amelyek megfelelő segítségként szolgálhatnak.
Ezek a poharak, játékkockák, füzetek és így tovább.
Itt van például egy füzet, a Fizika félelem és szórakozás, amely a függőleges dobás fizikáját
magyarázza el az északi torony választott magassága alapján.
Ez egy vicc, egy fizikus vicce, ami a tervrajzokban van elrejtve.
Ezenkívül nagyon érdekes felvételeket mutatnak más robbanásokkal összehasonlítva.
A 35. dia összefoglalása: A visszautasító magatartás vagy a megfigyelt visszautasító magatartás
Továbbá a Világkereskedelmi Központ pusztulásának fő fizikai rejtélyei játékosan hat kérdésre
redukálhatók, és így egy Rubik-kocka oldalain ábrázolhatók.
Ezt röviden be fogom mutatni.
Ez a hat téma a következő:
A momentum - azaz az északi torony porszökőkútja a Momentum oldalsó felülettel.
A talajban lévő energia - azaz a megfigyelt három hónapos lehűlési idő.
Itt az oldalfelület Energia a föld alatt és a felszálló párafelhők a képen.
Ezután az általunk tárgyalt déli torony nem megőrzött lendülete - az oldalsó arc lenne
Non-Conservation of Angular Momentum.
A túlélők az északi toronyban, amiről beszéltünk - Túlélők lenne az oldalsó oldal.
A hirtelen kigyulladt autók lángolása, és -
A forró por, azaz a piroklasztikus áramlás és a 7-es épület feletti gombafelhő, amely késő délután
emelkedett az égbe - oldalfelület Hot dust.
Ennyit a 36. diáról: A Rubik-kocka
Szeptember 11. körül természetesen még sok rejtély van.
Így aztán illusztráltam egy másik kockát, és rájöttem, hogy a World Trade Center lerombolásával kapcsolatos rejtvények
majdnem mindegyike valójában csak 42 kérdésre redukálható.
Ez lehetővé teszi, hogy egy alakváltó kockában ábrázoljuk őket, ahogy itt látható.
Tehát ezt elsőre nehéz felismerni - de ez egy kocka volt különböző oldalakkal, amelyek nagyon érdekes formákat vehetnek fel.
Vagy itt, ez a kocka zárva. Ez a kocka pedig kinyitható, és további rejtvényeket rejt.
Ezek az ismert külső felületek, de ha ezt kinyitjuk: Itt láthatjuk például a kiszabaduló fém rejtélyét vagy a szeizmikus jeleket.
Mint mondtam, ezt a kockát használhatod, és minden egyes kép egy-egy puzzle, amit könnyű megmagyarázni - és
minden harmonikusan illeszkedik egymáshoz, ha csak tudod, hogyan kell a kockát újra összerakni.
Tehát sok részletet tanulhatsz meg az ilyen kockajátékok játékával. És mégis, minden játék ellenére a téma
pszichológiailag továbbra is nagyon nehezen hozzáférhető.
És itt idézem Dr. David Hughes-t a Lincoln Egyetemről:
"Annak a lehetőségnek a mérlegelése, hogy szeptember 11-e egy hamis zászlós bűncselekmény volt, megköveteli a nyugati
emberektől, hogy elvetik azokat az alapvető feltételezéseket, amelyekkel születésüktől fogva szocializálódtak.".
De mit jelent pontosan az, hogy pszichológiailag nehezen hozzáférhető?
Ez azt jelenti, hogy az emberek kikapcsolnak, feldühödnek vagy kirohannak a teremből,
mert már nem tudják felfogni az információt.
Mert úgy érzik, hogy megtámadták őket a világról alkotott felfogásukban.
Erre még visszatérek.
És a 37. diát így hívom: A képesség, hogy változzon, mint a kocka vagy angolul
lazán: A képesség, hogy megváltozzon.
Az előadás első megoldási lépésénél fontos volt, hogy egyáltalán megengedjük a kitörés lehetőségének gondolatát.
Tehát egyáltalán megengedni a gondolatot (!).
Az energiabevitel jellege kezdetben másodlagos jelentőségű.
Példaként 50 x 20 tonna X anyagot soroltam fel, ami a gáznyomásos kamra kialakulásához vezet.
Elképzelhető azonban az is, hogy néhány (!) kis zsák U anyagot használjunk, nevezetesen csak 120 kg-ot.
Ez sokkal, sokkal, sokkal kevesebb.
Ez azonban a folyamatot nem kémiai, hanem nukleáris eljárássá tenné.
Egy próbafúrás minden kétséget kizáróan bizonyítaná az energiabevitel jellegét, és véget vetne minden vitának.
A folyamat mindenesetre könnyen szinkronizálható a történelmi videókkal egy animációs filmben.
A déli toronyhoz 120 egyedi képet készítettem a nukleáris folyamathoz.
Úgyszólván belelátunk a toronyba, vagy átlátunk rajta.
Az aktivált folyékony elemkeverék késleltetett szuperkritikus reaktorrendszerként kb. 3000
fokon ég a gránitba, és a nullponton meggyullad.
Tíz másodpercen belül a kitörő tojás felfelé égeti magát.
Kitörés következik be, amely kezdetben fókuszáltan lövell át a tornyon.
A torony teteje szétesik, megereszkedik és forogni kezd.
Az elpárolgott vas fekete porként, a betonpor fehér színű.
A tornyot felülről lefelé porlasztják.
Tehát a 38. dia - a fontos dolog itt az: A hagyományos megközelítéstől a nukleárisig.</i
Láthatjuk tehát, hogy a nullponti modell által meghatározott folyamatok már egy durva házi
kísérletben is egyértelműen megmagyarázhatók.
És láthatjuk, hogy a helyszíni megfigyelések tökéletesen illeszkednek a modellbe, sőt, a rendelkezésre
álló videóknak köszönhetően alá is támasztják azt.
Mindazonáltal a Ground Zero modellt az alternatív média is nagyrészt elutasítja vagy figyelmen kívül hagyja.
Ez a pszichológiai jelenség a bűncselekmény elképzelhetetlen méretén, az olyan propagandisztikus ellen-narratívákon, mint a
NIST-jelentés, az ellenőrzött egyetemeken és a megvásárolt tudósokon, azaz a bűnrészességen alapul - és a jó szándékú
ellenvélemények és érvek súlyán, beleértve az alternatív médiát is, amelyek a Ground Zero modell ellen szólnak.
Az utóbbi esetben a két fő érv a következő:
Nem volt jelentős radioaktív szennyeződés. És -
Egy ilyen bűncselekményt nem lehet titokban tartani.
Végül is, nem lehet ilyesmit megtervezni és végrehajtani anélkül, hogy valaki ne adna
támpontokat vagy ne figyelmeztetné a nyilvánosságot.
Az AI, a mesterséges intelligencia azonban itt valami egészen mást ír.
Tehát itt új, nagyon új fejleményt látunk, az alternatív média szerepét és a mesterséges
intelligencia szerepét a bűncselekmény felderítésében.
Először is visszatérek az érvre: A szennyeződés hiánya miatt lehetetlen.</i
Ha például megkérjük a mesterséges intelligenciát, hogy valósítson meg egy ilyen folyamatot, akkor ChatGPT írja - tessék:
"Itt van egy hipotetikus anyagösszetétel egy késleltetett szuperkritikus
reaktorrendszeren alapuló nukleáris bontórendszerhez."
A dián a recept kissé szürkítve van, mert a lényeg a bukókötés.
A ChatGPT pedig erről a Fallout-kötésről ír:
"A kezdeti sugárzás gamma- és neutronsugárzásból áll.
És a maradék sugárzás (az urán hasadási termékeiből származó alfa- és béta-sugárzás), a
maradék sugárzás a törmelékporban van megkötve.
A kihullás megkötése pedig általában magas, mivel az anyagot a párolgási magba zárják, ahol a folyamat a gránitban kezdődött."
Röviden, ChatGPT írja: Meg lehet csinálni, lehetséges.
Összefoglalva tehát, minden béke- és igazságkutatónak - kérem:
Kérjük, ellenőrizze a következő állítással kapcsolatos érveket: Nem volt jelentős szennyeződés.</i
A szennyeződés enyhén megemelkedett a nullponton. Ez tény.
Ezt a tényt azonban eddig következetesen a szőnyeg alá söpörték, azaz elvitatták.
A számos rákban szenvedő elsősegélynyújtó az azbeszt és a mérgező gázok hatásai mellett a sugárzásnak
való alacsony és hosszú távú kitettséget is jelzi.
A 40. dia szempontjából nagyon fontos, hogy a mesterséges intelligencia jelzi a bukási kötvényt.
Ami a második érvet illeti: "Egy ilyen bűncselekményt nem lehet titokban tartani", nem kell hivatkozni
az 1942 körüli szigorúan titkos Manhattan projektre, amely az atombomba kifejlesztéséhez vezetett.
Mert a World Trade Center nukleáris folyamat általi elpusztítására vonatkozó narratív fejlemény valójában
vörös fonalként húzódik végig szeptember 11. történelmén.
Az atomos bomba elbeszélés eredetileg is így volt tervezve, ez egyértelműen ott van.
Íme néhány példa:
1990-ben egy kártyajáték megjósolja egy ikertorony atombomba általi megsemmisülését.
A kártya tulajdonképpen a Terrorist Nuke nevet kapta.
1995-ben Benjamin Netanjahu a Harc a terrorizmus ellen című könyvében arra figyelmeztet, hogy a WTC-t egy
iszlamisták által felrobbantott atombomba is elpusztíthatja.
1998-ban az amerikai stratégiai dokumentum (Foreign Affairs, 77. évfolyam, 6. szám), amelynek társszerzője Philip D. Zelikow
volt, elrettentő példaként vette elő a témát. Idézet itt:
"Ha az 1993-ban a World Trade Center alatt felrobbant bomba már nukleáris lett volna, vagy hatékonyan
terjesztett volna egy halálos kórokozót, akkor ..."".
És akkor ott vannak azok a drasztikus intézkedések, amelyeket a kormánynak meg kellene hoznia polgárai védelmében.
Öt nappal az esemény után, 2001. szeptember 16-án az El Mundo című spanyol napilapban megjelent egy cikk, amely szerint
a feltételezett terrorista csoport három miniatűr atombombát vásárolt a feketepiacon - még a típust is megnevezve.
Röviden összefoglalva minden béke- és igazságkutató számára:
Kérem, kérem, ellenőrizze az érveket a következő állítással kapcsolatban: "Soha nem volt bizonyíték arra, hogy atombombát
használtak a Világkereskedelmi Központ megsemmisítésében".
Tény, hogy a narratívát szisztematikusan előkészítették, de aztán egy puha változat javára ejtették.
Tehát az izgalmas 41-es dia, mint gyűjtőfogalom: előismeret és tervezés narratívafejlesztés
És itt az utolsó dia: Hogyan jutunk ki ebből a zűrzavarból?</i
Legyen bátorságunk, hogy lélektanilag legyőzzük a narratívát.
Játékosan, olyan mesterséges intelligencia-rendszerek segítségével, amelyek lehetővé teszik számunkra, hogy megkerüljük
a politikai korrektség szűrőit, és olyan válaszokat adjunk, amelyeket nem befolyásolnak kulturális hatások vagy preferenciák.
De a bátorság, a mesterséges intelligencia rendszerek, a hálózatépítés és a lassú kollektív
ébredés ellenére is segítségre van szükségünk.
Mert az embereket minden szinten becsapták és becsapják.
Ez vonatkozik sok cinkosra is, akik csak áldozatai egy hihetetlen csalási koncepciónak, amelyet ők maguk sem értenek.
Röviden, a megtévesztés leküzdéséhez mindenki segítségére szükség van - különösen azoknak a segítségére, akik nem
önkéntes elkövetők ebben a játékban, és ki akarnak szállni.
Nemcsak a bátorságot kell megtanulnunk, hanem a megbocsátást is meg kell tanulnunk, hogy az igazság kedvéért kijussunk belőle.
Minél világosabban fogalmazzuk meg, hogy átlátunk a hazugság rendszerén, és már áttörtük azt, minél világosabban mondjuk ki,
hogy van jövő azok számára, akik el akarnak menni, hogy lehetséges a megbocsátás, annál
gyorsabban omlik össze a hazugság kártyavára.
Remélem, hogy ez az előadás hozzájárult ehhez. Köszönöm szépen!