Danas u našem studiju ugostili smo Ernsta Wolffa.
Puno vam hvala što ste danas odvojili vrijeme da s nama razjasnite nekoliko hitnih pitanja.
Hvala vam puno na pozivu.
Da, gospodine Wolff, vi ste jedan od vodećih stručnjaka za aktualna financijska zbivanja i odluke o financijskoj politici.
I to je ono o čemu bismo danas željeli razgovarati s vama.
Trenutna svjetska situacija odlikuje se ogromnom zbunjenošću.
Dakle, ratovi u Ukrajini, u Gazi, svijet svakim danom postaje sve digitalniji.
Uz to se globalno gomilaju planine duga.
Mogao bi ih nabrajati u nedogled.
Zatim imamo te zanimljive ličnosti koje proganjaju medije posvuda, poput Trumpa, Muska, Putina, koji dijele mišljenja.
Toliko je igrača, događaja i razvoja događaja u tijeku da nas to jako zaokuplja i doista nas tjera da postavimo
veliko pitanje: može li sve ovo na neki način biti povezano?
I zato će se današnja rasprava usredotočiti na stavljanje važnih događaja u njihov cjelokupni kontekst.
Dakle, predložio bih da počnemo s ratom u Ukrajini.
Što ratovi u Ukrajini i Gazi imaju zajedničko?
Definitivno profiter.
Dakle, oni koji u pozadini profitiraju su, naravno, veliki proizvođači oružja.
A iza oružanih tvrtki, zauzvrat, trenutno stoje glavni upravitelji imovinom na Wall Streetu,
predvođeni BlackRockom, a slijede Vanguard i State Street.
A s druge strane, naravno, nalaze se velike digitalne korporacije, tj. "Veličanstvenih sedam" Silicijske doline .
Svi današnji obrambeni ugovarači izravno ovise o digitalnoj industriji.
Ništa više ne radi bez digitalne industrije.
I ovaj kompleks trenutno zarađuje nevjerojatnu količinu novca.
Jednom u ratu u Ukrajini, ali i u Pojasu Gaze.
I, naravno, ako se rat na Bliskom istoku nastavi, bi li mogao eskalirati u rat protiv Irana.
Imam najgore strahove zbog ovoga, jer su jednostavno stekli ukus za to i znaju da se na taj način može zaraditi puno novca.
Što se tiče Ukrajine, mora se reći da će, čak i ako rat jednog dana završi, već je jasno
da će isti osumnjičeni i dalje profitirati.
Jer je gospodin Zelenski, u listopadu 2023., vjerujem da je to bilo, povjerio rekonstrukciju Ukrajine u ruke BlackRocku.
Da, a također imamo i zanimljiv citat od Zelenskog. Možemo li to ukratko pokazati?
Citat koji je donio na govor o stanju nacije 2022.:
Već smo, i nastavit ćemo biti, lideri u digitalnoj transformaciji naše države i našeg društva.
Vrlo je zanimljiv fenomen da dvije zemlje trenutno predvode digitalizaciju.
Jedna država je Izrael, a druga je Ukrajina. Obje su u ratu.
Rat znači da je zaštita podataka obustavljena i da korporacije podataka, tj. korporacije koje
prikupljaju sve podatke, mogu djelovati više-manje neometano.
Zanimljivo je primijetiti da u Kijevu postoji mali okrug poznat kao Mala Silicijska dolina, gdje su smještene
sve glavne IT tvrtke iz Silicijske doline i gdje zapravo mogu poslovati potpuno neometano.
Mali primjer toga je tvrtka "Clearview", koja se bavi prepoznavanjem lica.
Našli su se suočeni s pravnim ograničenjima u Americi, a zatim su otišli u Ukrajinu i tamo usavršili prepoznavanje lica.
Situacija u kojoj svi pobjeđuju.
Da.
Nevjerojatno.
U svojim predavanjima vi se više puta bavite digitalno-financijskim kompleksom.
Možete li nam to opet ukratko objasniti? Što time mislite?
Američko stoljeće je iza nas.
To je bilo stoljeće američkih banaka.
Treba reći da su američke banke na Wall Streetu dominirale 20. stoljećem.
Oni su bili veliki pobjednici dva svjetska rata.
Oni su više-manje vladali svijetom.
Ali onda, počevši od 1970-ih, doživjeli smo ono što je poznato kao financijalizacija, što znači
da je financijski sektor postajao sve moćniji.
I tijekom ove financijalizacije odobreno je sve više novih financijskih proizvoda.
I hedge fondovi, na primjer, također su odobreni.
I upravo je to učinilo upravitelje imovinom tako moćnima.
Dakle, moglo bi se reći da su od 2000. godine, otprilike od prijelaza tisućljeća, upravitelji
imovinom postali najmoćniji ljudi na Wall Streetu.
I postoji jedna tvrtka koja očito predvodi – BlackRock.
Glavni dioničar BlackRocka je Vanguard, drugi najveći upravitelj imovinom.
Oboje su, zauzvrat, glavni dioničari trećeg i četvrtog najvećeg upravitelja imovinom, naime State Streeta i Fidelityja.
Dakle, ne možeš koncentrirati više snage u svojim rukama.
Štoviše, oni su također usko povezani sa Silicijskom dolinom, jer su BlackRock, Vanguard i State Street glavni dioničari
u šest od sedam najvećih korporacija u Silicijskoj dolini.
Dakle, razvila se simbioza između starog instrumenta moći, odnosno novca, i novog instrumenta moći, podataka.
Dakle, sada živimo u novom dobu, barem posljednjih 30 godina, u kojem su podaci postali sve važniji.
Po mom mišljenju, podaci su danas čak i vrijedniji od novca.
Dakle, novac je sredstvo moći, ali drugo i važnije sredstvo moći ovih dana su podaci.
Dakle, već ste spomenuli vezu između umjetne inteligencije i cjelokupnog razvoja te financijskog sustava.
Postoje li još neke veze?
Najvažnija veza između AI i financijskog sustava jednostavno je da "Aladdin" , BlackRockov sustav za analizu financijskih
podataka, koji je g. Fink osnovao 1988. godine, učitano je u Microsoftov oblak 2023. godine i
također je povezan s umjetnom inteligencijom.
To u suštini znači da nijedan obični ljudski broker ili dionički broker više ne može držati korak s BlackRockom.
Dakle, sve ove informacije koje se prenose u nanosekundama ljudski mozak ne može pratiti.
I vidjeli smo tek prošlog tjedna kako to ide u korist BlackRocku.
Prošlog tjedna, treća najveća banka u Sjedinjenim Američkim Državama, Citibank, prenijela je svoje
cjelokupno poslovanje upravljanja imovinom na BlackRock.
To iznosi 80 milijardi američkih dolara.
Ovo će jednostavno biti privremeno predano BlackRocku, jer BlackRock ima bolji uvid u
svjetske financijske tokove nego itko drugi.
To je ludo.
U redu. Već si spomenuo Larryja Finka.
Postoji vrlo zanimljiva veza.
Prošle je godine Klaus Schwab iznenada podnio ostavku na svoju visoku poziciju u WEF-u, kao da se stvorio niotkuda.
I jako bih volio znati. Što se tamo zapravo dogodilo?
Postoji izravna veza.
Klaus Schwab je 2019. godine imenovao Larryja Finka u Izvršni odbor WEF-a.
Dakle, njih dvoje od tada sjede zajedno u upravnom odboru.
Samo je tada Klaus Schwab učinio nešto što se, po mom mišljenju, gospodinu Finku nimalo nije svidjelo.
Godine 2020., ubrzo nakon izbijanja velike zdravstvene krize, ne želim sada spominjati ime, ali ubrzo nakon
izbijanja te zdravstvene krize, točnije u srpnju 2020., objavio je knjigu pod nazivom "The Great Reset".
I ova je knjiga dospjela diljem svijeta, postala je bestseler i privukla veliku, međunarodnu pozornost na WEF.
I upravo to u potpunosti proturječi strategiji gospodina Finka.
Gospodin Fink uvijek uživa raditi u pozadini.
Od 1988. godine neprestano je stjecao sve više i više moći, uglavnom neprimijećen, i to ga jednostavno nije moglo veseliti.
I zato mislim da je Larry Fink sada u procesu potpunog preuzimanja kontrole nad WEF-om.
Zanimljivo je da je cijeli sukob postao poznat putem Wall Street Journala.
Ako pogledate tko je vlasnik Wall Street Journala, on pripada News Corp-u, a glavni dioničar News Corp-a je BlackRock.
Dakle, Larry Fink je mogao spriječiti ovo objavljivanje. Nije to učinio.
Stoga je vrlo namjerno dopustio da se gospodin Schwab razmontira diljem svijeta i zato je
odgovoran što je Klaus Schwab sada marginaliziran.
To ne znači da je WEF marginaliziran. WEF će nastaviti funkcionirati.
WEF je nevjerojatna mreža koja, na primjer, iznimno dobro funkcionira u Kini.
Dakle, u Tianjinu se održava godišnji sastanak koji je barem jednako velik kao onaj u Davosu,
gdje kineski premijer uvijek drži prvi govor.
Dakle, znaš koliko dobro ova mreža radi.
Već smo mnogo razgovarali o značajnoj moći digitalnih i financijskih tvrtki.
Sada, u listopadu, na pragu smo uvođenja digitalnog eura.
Možete li objasniti što ovo znači u kontekstu?
Veliki problem s kojim se suočavamo jest da naš monetarni sustav, kako je dosad
funkcionirao, dugoročno ne može nastaviti funkcionirati.
Dakle, sada imamo ogromnu globalnu planinu duga od preko 350 bilijuna. Samo su
Sjedinjene Države zadužene za više od 37 bilijuna.
Ovo dugoročno nije održivo. Dakle, u nekom trenutku ovaj će se sustav urušiti.
Održavan je na životu ekstremnom manipulacijom, ali u pozadini se razvija novi sustav.
I zanimljivo je da smo upravo govorili o Larryju Finku i Klausu Schwabu, a 2019. godine u Davosu je osnovan
konzorcij za razvoj ove digitalne valute središnje banke.
Dakle, barem posljednjih šest godina ljudi su naporno radili iza kulisa.
Više od 130 središnjih banaka sada je uključeno u razvoj te valute.
Dakle, ovaj će novi novac doći.
I ovi novi novci će doći istovremeno s ukidanjem gotovine.
Svi ćemo tada biti više-manje prisiljeni pribjeći ovom novcu.
To znači, naravno, da nas se može lako kontrolirati, jer će taj novac biti programabilan.
Prvo, može imati datum isteka.
Na nas će se nametnuti individualne porezne stope i individualne kamatne stope.
Bit ćemo vezani uz sustav društvenog kreditiranja.
Ali oni će nas također moći potpuno odrezati od svih financijskih tokova.
To znači potpunu kontrolu.
A ono što mnogi ljudi ne znaju jest da je ovo prvi dvostruki monetarni sustav koji je ikada postojao.
Postojat će "veleprodajni CBDC" .
Ovo je CBDC kojim se trguje između središnje banke i velikih financijskih grupacija, tj. velikih
osiguravajućih društava, hedge fondova i mirovinskih fondova.
I bit će "maloprodajni CBDC" za nas obične građane.
I to me dovodi do digitalnog eura.
Prema gospođi Lagarde, digitalni euro sada će biti uveden na jesen.
Mnogi se ljudi boje da će onda morati koristiti euro u svakodnevnom životu. Ne vjerujem da će se to dogoditi.
Dakle, mislim da će prvo uvesti ovaj veleprodajni CBDC među glavnim financijskim
igračima, a zatim kasnije uvesti onaj drugi CBDC.
Bilo je velikih problema s uvođenjem.
Provedena su četiri testa.
Prvi test bio je u Karipskoj uniji. Drugi je bio na Jamajci.
Treći je bio u Nigeriji. A trenutno ne znam gdje je bio četvrti.
U svakom slučaju bilo je četiri glavna testa. I svi su ti testovi pošli po zlu.
Dakle, ljudi, čak ni u Nigeriji, nisu bili spremni prihvatiti ovu novu valutu.
I zato sada moramo krenuti drugačijim putem.
Ne možeš to samo ponuditi ljudima.
Ne možeš to učiniti vršeći pritisak kao što to rade u Nigeriji.
Dakle, gotovina je bila strogo ograničena.
Odjednom su se naplaćivale naknade koje prije nisu bile naplaćivane.
Ipak, nisu uspjeli široko rasporediti taj novac među stanovništvom.
I zato ideš drugačijim putem.
A sada je drugi način putem ovih "stablecoina" .
Stoga nije ni čudo da američki predsjednik poput Trumpa trenutno toliko snažno promiče stabilne kovanice.
Stablecoini nisu ništa više od uvođenja CBDC-a na stražnja vrata, jer su stablecoini jednako programabilni kao i CBDC.
Wow. Dakle, da sažmemo.
Dobivamo novi monetarni sustav.
Ernst Wolff: Da.
Što radi potpuno drugačije?
Imam još jedno pitanje:
Vjerujem da već desetljećima šire propagandu o kolapsu trenutnog financijskog sustava.
Međutim, obični građani još nisu ništa od toga primijetili.
Da, to je zbog goleme manipulacije.
Dakle, posljednjih godina učinjene su stvari koje bi u prošlosti bile nezamislive.
Tako je to počelo sedamdesetih godina financijalizacijom.
Do 1980-ih, na primjer, otkup dionica bio je zabranjen jer se smatrao nepoštenom manipulacijom tržištem.
Njih je iznenada dopušteno.
Prije nije bilo hedge fondova , ali su oni potom iznenada postali dopušteni.
Nikada prije ljudi nisu preuzimali toliko duga kao danas.
Danas se dugovi jednostavno proglašavaju posebnim sredstvima.
Dakle, odvija se nevjerojatna manipulacija.
I sam sam zapanjen koliko su daleko otišli u tom pogledu.
Ali naravno da će u nekom trenutku doći do kraja.
U nekom trenutku ovaj sustav više neće raditi.
I insajderi to znaju. Sada to guraju naprijed.
Sada živimo u završnoj fazi ovog sustava.
I ova završna faza se koristi od strane glavnih igrača da još jednom opljačkaju ovaj sustav.
Dakle, živimo u stanju apsolutnog pljačkanja svega i svih unutar ovog sustava.
To je odvažna izjava.
I uvođenje novog valutnog sustava opet bi to odgodilo, koliko razumijem?
Da, ne znam kako će to sada biti provedeno.
Dakle, hoće li ovo funkcionirati s ovim stablecoinima, uvodeći ga na ovaj način kroz stražnja vrata.
Dakle, postoji nekoliko mogućih scenarija.
Dakle, naravno, moglo bi se dogoditi da će jednog dana doći do velikog kibernetičkog sloma , a onda će nam svima
objasniti: "Žao nam je, ali vaši bankovni računi više se ne mogu održavati u svom sadašnjem obliku."
Sve ovo možemo učiniti samo putem CBDC-a. To bi bila jedna mogućnost.
Još jedna mogućnost je pribjeći ekstremnim mjerama, poput rata, i zatim reći: "Žao nam je, ali da
bismo preživjeli, moramo pribjeći ovoj novoj valuti."
Međutim, postoji i mogućnost da se ovo učini na druge načine.
Na primjer, o rastućoj nezaposlenosti.
Trenutno bilježimo velik broj stečajeva i nagli porast nezaposlenosti.
Ovo ima veze s odjeknim učinkom umjetne inteligencije.
I tako ćemo u nadolazećim godinama, pa čak i u nadolazećim mjesecima, ali i u nadolazećim godinama, imati
stotine milijuna nezaposlenih ljudi diljem svijeta.
I onda, naravno, može se dogoditi da će vlade u nekom trenutku reći: pa, moramo nezaposlene vratiti u sustav kao potrošače.
Plaćamo im univerzalni osnovni dohodak.
Dakle, univerzalni osnovni dohodak vjerojatno će biti vrlo velika tema u bliskoj budućnosti.
A kad to platite, pretpostavljam da ćete to platiti u obliku CBDC-a i, istovremeno, naravno, i ostala plaćanja od države
također će biti izvršena u CBDC-ima, na primjer, mirovine.
Dakle, ako bi nezaposleni i umirovljenici bili uključeni u novi sustav, veliki dio
stanovništva već bi bio pokriven ovim novim sustavom.
Povezano sa svim primateljima dječjeg dodatka
Sve je moguće, da, točno.
… državni službenici, zaposlenici.
Sada ste spomenuli rastući broj nezaposlenih ljudi u kontekstu razvoja umjetne inteligencije.
Možete li to malo pojasniti?
Pa, umjetna inteligencija je nevjerojatno naprednija nego što većina ljudi pretpostavlja.
Dakle, AI su nedavno na njemu proveli neka testiranja.
AI je trenutno klasificiran s IQ-om od 150 do 160.
Dakle, 160 odgovara Einsteinovom IQ-u.
Važno je napomenuti da se znanje u području umjetne inteligencije trenutno udvostručuje svakih tri do četiri mjeseca.
To znači da smo na rubu toga da IQ umjetne inteligencije daleko nadmaši onaj ljudski.
A to znači, naravno, u vezi s humanoidnim robotima ili 3D pisačima, na primjer, da će se mnogi
proizvodni procesi u budućnosti odvijati bez ljudi.
Posebno u području humanoidnih robota, osoba koja negdje radi kao obrtnik uči iz
vlastitog iskustva i stoga postaje sve bolja i bolja.
Humanoidni robot koji obavlja isti zadatak može se putem umjetne inteligencije povezati s 10.000, 100.000 ili
milijun drugih robota koji obavljaju isti zadatak, te potom uči 10.000, 100.000 ili milijun puta brže.
To implicira da ljudi s vremenom neće imati nikakvu šansu natjecati se s umjetnom inteligencijom.
Intervjui su zanimljivi i želio bih istaknuti one koje je dao Jeffrey Hinton.
Jeffrey Hinton je nekada bio glavni developer za umjetnu inteligenciju u Googleu. On je 75-godišnji muškarac.
Prestao je raditi prije dvije godine, u svibnju '23., i rekao je da je sve to previše opasno.
Jeffrey Hintonu su nedavno postavili pitanje koju bi karijeru preporučio svom unuku.
Rekao je da bih svom unuku savjetovao da postane vodoinstalater, ali da mu mogu jamčiti posao samo otprilike pet godina.
Dakle, možete vidjeti koliko nevjerojatno brzo napreduje ovaj razvoj.
Nažalost, ljudima o tome uopće ništa ne govore.
A najgore je što političari o tome ne spominju ni riječ.
Jer bi to bila najveća i najvažnija tema o kojoj bi svi morali stalno govoriti.
Zato danas vodimo ovaj intervju.
Dodao bih još jednu stvar.
Sada smo čuli da od 2026. godine nadalje EU želi uvesti digitalni identitet za svakog građanina.
Je li ovo na bilo koji način povezano s cjelokupnim razvojem?
Da, da, sve je povezano.
Dakle, digitalni identitet je apsolutno nužan, jer kad CBDC stigne, to znači da će svatko od nas imati 'novčanik' ,
vjerojatno na svom mobilnom telefonu ili pametnom telefonu.
A zatim se mora osigurati da su svi doista identificirani kako ljudi ne bi mogli pristupiti nekom drugom novčaniku.
Dakle, ako vlada, na primjer, nekome tko se smatra prosvjednikom ili problematičnom osobom prekine sve financijske tokove, a nema
digitalnog identiteta, ta osoba može otići kod prijatelja ili rođaka i reći: "Možeš li
izvršiti uplate umjesto mene koristeći svoj račun?"
Ali ako se mogu identificirati putem svog eID-a, onda su zapravo marginalizirani.
Dakle, apsolutna i potpuna kontrola je moguća.
I to je trenutno stanje.
A ono što trenutno doživljavamo u Njemačkoj jest da AfD uživa neviđenu popularnost.
Koji je trenutni stav AfD-a o svim ovim razvojnim događajima?
Po mom mišljenju, AfD je više-manje ekvivalent onome što se dogodilo u Argentini s gospodinom Mileijem
ili onome što se dogodilo u SAD-u s gospodinom Trumpom.
Dakle, ljudi koji ne razumiju cjelokupan kontekst svega stavljaju svoju vjeru u neku vrstu spasitelja.
Njih se potom obećava nešto, ali zaista morate vrlo pažljivo pogledati što je to.
Dakle, kad je riječ o AfD-u, stvarno morate pažljivo pogledati.
Prvo, AfD podržava obvezni vojni rok; drugo, podržava NATO, odnosno savez kojim su oduvijek upravljale SAD; i
treće, nikad ne čujem da AfD kritizira digitalne korporacije.
Naprotiv, gospođa Weidel je tada u Riesi čak razgovarala s gospodinom Muskom, ili se praktički bacila pred njega, i
bila je oduševljena što je gospodin Musk nešto rekao o AfD-u.
Musk i dalje objavljuje o AfD-u i prije samo nekoliko dana je ponovno rekao da samo AfD može spasiti Njemačku.
Dakle, AfD nije ništa više od još jednog ogranka ovog digitalno-financijskog kompleksa.
Dakle, nitko ne bi trebao vjerovati da će itko tko danas sjedi u Parlamentu donijeti nam ikakve velike promjene.
Ovo se odnosi na lijevu stranu i na desnu stranu.
Dakle, cijela ova razlika između ljevice i desnice nije ništa više od načina obmanjivanja javnosti.
Živimo u vremenu kada se sve te vrijednosti iz prošlosti više ne primjenjuju.
Živimo u novom dobu i trebali bismo se oslanjati na zdrav razum, a ne na naš položaj na političkom spektru.
Dakle, u vašim intervjuima vi više puta spominjete tvrtku Palantir.
Vrlo zanimljiva tvrtka. Ovdje imamo logotip.
Imam dva pitanja o ovome.
Prvo, što Palantir znači u današnje vrijeme?
I drugo, imate li već neke informacije o tome postoje li slični projekti u Rusiji ili Kini?
Pa, sigurno postoje slični projekti, ali za sada se usredotočimo na Palantir.
Palantir je osnovao Peter Thiel 2004. godine.
Tko je Peter Thiel? Peter Thiel je jedan od suosnivača PayPala.
Dakle, on je bivši prijatelj Elona Muska.
Peter Thiel se vrlo rano usmjerio na prepoznavanje lica i digitalnu industriju te je osnovao ovu tvrtku.
I to uz pomoć CIA-e, ni manje ni više.
Dakle, CIA je također u to vrijeme uplatila iznos.
Zanimljivo je da ova tvrtka nije postala aktivna samo za CIA-u, nego i za NSA-u, FBI-u, a sada radi i za Pentagon.
Također radi za ukrajinsku vojsku pri odabiru vojnih ciljeva i za izraelsku vojsku pri odabiru vojnih ciljeva.
Palantir je jedna od tvrtki čija je vrijednost na burzi u posljednjih nekoliko mjeseci najviše porasla.
Sada ima vrlo visoku tržišnu vrijednost.
Tvrtka je prisvojila nevjerojatnu količinu moći jer živimo u dobu u kojem nije važan samo novac, nego i podaci.
I nema nikoga tko posjeduje kritičnije podatke od Palantira.
Dakle, za mene je također zanimljiva uloga koju Peter Thiel u ovome igra.
Peter Thiel je rođen u Njemačkoj, odrastao je u Africi i sada je jedno od velikih imena u Silicijskoj dolini.
Dakle, Peter Thiel je također osigurao da njegovi ljudi budu pozicionirani u Trumpovom kabinetu.
Dakle, Trumpov savjetnik za kriptovalute i umjetnu inteligenciju je čovjek po imenu David Sachs.
I ovaj David Sachs također potječe iz ove skupine takozvane PayPal mafije.
Dakle, on je također prijatelj Petera Thiela.
Moram reći da svatko tko ima onoliko podataka koliko ih ima Peter Thiel ima barem onoliko moći koliko i netko tko ima onoliko novca
i koristi onoliku moć u financijskom sustavu kao Larry Fink.
Mislim da bi, ako biste se danas zapitali tko su najmoćniji ljudi na svijetu, Larry Fink i Peter Thiel bili na vrhu moje liste.
Sad ste spomenuli PayPal mafiju. Zašto mafija?
Da, jer je PayPal već preuzeo druge tvrtke koristeći mafijaške metode i, naravno, također prikuplja podatke od drugih.
Prilično je zanimljivo da je Peter Thiel, na primjer, bio jedan od suosnivača Facebooka.
A jedno pitanje koje si mnogi ljudi nikada nisu postavili jest: zašto je Facebook zapravo besplatan?
Ljudi se nikada nisu ni pitali isto pitanje o WhatsAppu.
Nitko se ne pita zašto je WhatsApp besplatan.
Ove stvari su besplatne jer se koriste za prikupljanje podataka.
I u pozadini se zarađuje mnogo novca pomoću ovih podataka.
A s tim podacima se također prisvaja velika moć.
Zanimljivo je da je Peter Thiel jedan od ljudi koji su od samog početka zaista imali prste u pitu.
Dakle, ne samo osnivač PayPala, nego i prvi sufinancijer Facebooka, te stoga vrlo bliski gospodinu Zuckerbergu.
Ali je također zanimljivo da je on netko tko, baš kao i Larry Fink, voli ostati u pozadini.
Dakle, upravo smo održali sastanak u Bijeloj kući, gdje su bili Mark Zuckerberg i Bill Gates, a njih dvojica su
sjedili pored Donalda Trumpa i njegove supruge Melanije.
Peter Thiel nije bio prisutan.
Dakle, čovjek voli ostati u pozadini. On povlači konce iz sjene.
Da, morat ćete ponovno objasniti taj poslovni model.
Kako se praktično zarađuje novac pomoću podataka, možda uz primjer?
Toliko da biste njome mogli pokretati cijelu Facebook platformu.
Podaci su danas najvažnija stvar jer se s njima zarađuje mnogo novca.
Dakle, ako točno znate što netko kupuje i gdje se nalazi, uvijek mu možete ponuditi upravo one
ponude za koje znate da će ih odmah iskoristiti.
Dakle, vrlo zanimljiv primjer, koji je sada malo stariji, jest da je Amazon na temelju njezinih podataka
o prodaji znao dvije tjedna prije da je žena trudna.
Dakle, prije nego što su žene od svog ginekologa saznale da su trudne, Amazon je već dva tjedna ranije znao da su
te žene trudne na temelju njihovog ponašanja pri kupovini.
I onda, naravno, možete jednostavno pretražiti podatke kako biste saznali što trudnice vole kupovati, a zatim im poslati
odgovarajuće oglase putem mobilnog telefona ili računala.
A onda to kupe i oni. Dakle, u pozadini se odvija poslovanje vrijedno bilijune funti.
Takvi su pokreti, naravno, također u tijeku u Rusiji i Kini.
Dakle, tamo se također osnivaju tvrtke poput Palantira.
Dakle, mora se reći da mi na Zapadu ne znamo mnogo o Kini.
Ali koliko je Kina napredovala u prepoznavanju lica i razvoju umjetne inteligencije
bilo je očito tijekom velike zdravstvene krize.
U Kini, na primjer, došlo je do toga da je u Šangaju, kad su bili na snazi lockdowni i ljudima je rečeno da ne smiju
napuštati svoje domove niti izlaziti na balkone, netko...
Ako bi netko izašao na balkon, dron bi preletio i naglas objavio ime te osobe kako bi svi
susjedi znali da netko u tom trenutku krši zakon.
Dakle, možete vidjeti da Kina uopće ne zaostaje.
Naprotiv, Kina također ima sustav društvenog kreditiranja – što neki ljudi osporavaju.
To je apsolutna besmislica, s obzirom na sve što se dogodilo samo u Kini u kontekstu zdravstvene krize.
Usput, postoji i hitno upozorenje u vezi s eID-om.
U Kini se QR kod tijekom zdravstvene krize koristio na gotovo isti način na koji će se kasnije koristiti eID.
U Kini je nekoliko banaka propalo u vezi s kolapsom velikog graditelja nekretnina.
Ljudi koji su imali račune u tim bankama izgubili su sav svoj novac.
Ovi su ljudi željeli prosvjedovati, a ujutro su na svojim mobitelima primijetili da im je zdravstveni kod crven.
Tako im je bilo onemogućeno demonstrirati na taj način.
Dakle, to je svijet u koji ćemo skliznuti ako ova eID zaista postane stvarnost.
Dobro. Još jedan završni komentar.
Pronašao sam zanimljivu rečenicu ispod jednog od tvojih videozapisa.
Neki kažu: sve je to lijepo i krasno, ali postoji samo jedna stvar koja pomaže: uživam u životu dok god mogu.
Što misliš?
Da, trudim se to učiniti, ali moram malo oklijevati s drugom rečenicom, koliko god mogu.
Mislim da će trebati prilično dugo.
Dakle, čovječanstvo je već prebrodilo neke velike krize, život je uvijek nastavio i nastavit će i nakon ove krize.
Pa, i sam sam rođen u Kini, a kineski znak za krizu sastoji se od dva znaka.
Jedan je opasnost, a drugi je prilika.
I također mislim da čak i u najgorim vremenima, tijekom najvećeg previranja u povijesti, ne
treba vidjeti samo opasnosti, nego i prilike.
AI sama nije kriva za ono što se događa.
Ljudi koji koriste ovu umjetnu inteligenciju su krivi.
Nažalost, umjetnu inteligenciju trenutno koristi vrlo malo korporacija za vlastitu korist.
Ako bi se umjetna inteligencija sada koristila za dobrobit svih nas, onda bismo se morali
reći da bismo se suočavali s zlatnom budućnošću.
Kad bismo zaista mogli prepustiti sve neugodne zadatke koje još uvijek moraju obavljati ljudi umjetnoj inteligenciji,
ljudi bi bili slobodni raditi ono za što su zapravo stvoreni.
Mogli bi biti kreativni, mogli bi stvarati glazbu, mogli bi čitati knjige, mogli bi se okupljati
i živjeti bez tog cjelokupnog pritiska s posla.
Tako ne bi bilo granica ljudskoj kreativnosti.
Problem je u tome što je umjetna inteligencija trenutačno u rukama vrlo, vrlo malog broja ljudi i vrlo
malog broja tvrtki koje su zainteresirane samo za sebe.
I to je veliki problem koji moramo promijeniti.
Imate li završnu izjavu, uzimajući sve ovo u obzir?
Da, vjerojatno prolazimo kroz najveći prevrat u cijeloj povijesti čovječanstva.
I mi živimo na kraju ogromnog ciklusa.
Po mom mišljenju, cijela stvar ide mnogo dalje nego što se trenutno raspravlja u alternativnim krugovima.
Jer ako zamislimo da će AI zaista preuzeti kontrolu do te mjere da se čini kako to već sada radi, onda
će novac u nekom trenutku postati potpuno suvišan.
Jer će tada većinu posla na svijetu, više od 90 posto, obavljati roboti.
Ovi roboti će imati neograničene mogućnosti proizvodnje.
A ako razmislimo, što novac zapravo znači?
Novac je ušao u svijet nakon razmjenske ekonomije; razvio se iz nje i oduvijek je
odražavao koliko ljudskog rada sadrži određena roba.
Dakle, proizvod je skup jer je u njega uloženo mnogo ljudskog rada.
Drugi proizvod je vrlo jeftin jer zahtijeva malo ljudskog rada.
Ali ako ljudski rad više ne igra ulogu u društvu, ako sve preuzme umjetna
inteligencija, onda novac također više neće igrati ulogu.
Dakle, mi zaista živimo na pragu, na povijesnom pragu.
Nešto se mora dogoditi.
Moramo osigurati da ljudi sami kontroliraju cijeli proces i da se ova nova tehnologija ne koristi za
podjarmljivanje svih nas od strane odabrane nekolicine.
Dakle, osobni savjet koji mogu dati, osobito kad su u pitanju djeca i mladi, jest da se pobrinete da se ne upuste previše u
ovu digitalnu sferu i da ne vjeruju svemu što im se ondje nudi.
Stoga uvijek dovodite u pitanje svaku informaciju.
Tko me informira?
Koji je njegov interes?
Što on želi od mene?
Onda objektificiraš cijelu stvar.
Kad je riječ o umjetnoj inteligenciji, a osobito o njezinoj primjeni, zaista moramo biti vrlo oprezni kad su u pitanju mladi.
Nažalost, trenutno ima mnogo učenika i studenata koji koriste umjetnu inteligenciju za izradu svojih radova.
Uvijek preporučujem videozapise Justina Sunga, S-U-N-G-a, Novozelanđanina korejskog podrijetla, svim tim ljudima.
Ovo je novozelandski liječnik koji je prilično često govorio o utjecaju umjetne inteligencije na ljudski mozak.
To je u nekim aspektima prilično alarmantno.
Ako kao mlada osoba više ne pokušavate sami analizirati određene činjenice ili razvrstati mnogo informacija,
nego to prepuštate umjetnoj inteligenciji, onda ne razvijate osnovne strukture u svom mozgu.
Ovo je vrlo opasan razvoj događaja.
Ako preuranjeno povjeravate zadatke AI-u, a to su zadaci koje biste zapravo trebali obavljati sami kako biste
razvili svoj mozak, završavate u vrlo opasnoj spirali.
Mislim da bi svi roditelji i djedovi i bake trebali poduzeti sve mjere opreza kako se to ne bi dogodilo njihovoj djeci i unucima.
Hvala vam puno na tim vrlo pronicljivim riječima.
Uzbudljiv intervju. Hvala vam.
Hvala vam puno.