[Danes v studiu pozdravljamo Ernsta Wolffa.
Hvala, ker ste si danes vzeli čas in nam pojasnili nekaj perečih vprašanj.
Najlepša hvala za povabilo.
[Moderator: Da, gospod Wolff, ste eden od vodilnih strokovnjakov, ko gre za trenutna
finančna dogajanja in odločitve o finančni politiki.
In prav o tem bi radi govorili danes.
Za trenutne razmere v svetu je značilna velika zmešnjava.
Vojne v Ukrajini, Gazi, svet, ki postaja vsak dan bolj digitalen.
Poleg tega se po vsem svetu kopičijo vse večji dolgovi.
Ne morete jih nehati naštevati.
Poleg tega imamo zanimive osebnosti, ki so vsepovsod v medijih, kot so Trump, Musk in Putin, ki delijo mnenja.
Veliko je igralcev, dogodkov in dogajanj, zaradi katerih smo zelo zaposleni in si zastavljamo
veliko vprašanje: ali je med njimi kakšna povezava?
Zato je namen današnje razprave postaviti pomembne dogodke v splošni kontekst.
Zato predlagam, da začnemo z vojno v Ukrajini.
Kaj imata skupnega vojna v Ukrajini in Gazi?
Vsekakor dobičkar.
V ozadju so seveda velika obrambna podjetja, ki ustvarjajo dobiček.
Za obrambnimi podjetji so veliki upravljavci premoženja z Wall Streeta, med katerimi je na vrhu
BlackRock, sledita mu Vanguard in State Street.
Na drugi strani so seveda velika digitalna podjetja, "veličastnih sedem" iz Silicijeve doline .
Vsa obrambna podjetja so zdaj neposredno odvisna od digitalne industrije.
Brez digitalne industrije nič ne deluje.
In ta kompleks trenutno zasluži neverjetno veliko.
Najprej v vojni v Ukrajini, pa tudi na območju Gaze.
In seveda, če se bo vojna na Bližnjem vzhodu nadaljevala, če bo prišlo do vojne z Iranom.
Najbolj se bojim, ker so preprosto okusili kri in vedo, da se da na ta način zaslužiti veliko denarja.
Kar zadeva Ukrajino, je treba povedati, da je že zdaj jasno, da bodo isti osumljenci še naprej
služili denar, tudi če se bo vojna nekoč končala.
Ker je gospod Selenski, mislim, da oktobra 2023, obnovo Ukrajine zaupal družbi BlackRock.
[Moderator: Da, imamo tudi zanimiv citat Selenskega. Ali ga lahko na kratko pokažemo?
Citat, ki ga je prenesel v govor naroda, 2022:
"Že zdaj vodimo digitalno preobrazbo naše države in družbe, kar bomo počeli tudi v prihodnje."
Zelo zanimiv pojav je, da sta dve državi trenutno vodilni na področju digitalizacije.
Ena država je Izrael, druga pa Ukrajina. Obe državi sta v vojni.
Vojna pomeni, da je varstvo podatkov začasno ustavljeno in da lahko podatkovne korporacije, tj. podjetja, ki
dostopajo do vseh podatkov, poslujejo bolj ali manj neovirano.
Zanimivo je, da je v Kijevu majhna soseska, ki je znana kot mala Silicijeva dolina, kjer imajo sedež vsa velika IT podjetja
iz Silicijeve doline in lahko tam dejansko neovirano delajo.
Majhen primer tega je podjetje Clearview, ki deluje na področju prepoznavanja obrazov.
V Ameriki so naleteli na zakonske omejitve, nato pa so odšli v Ukrajino in tam izpopolnili prepoznavanje obrazov.
Da.
Neverjetno.
V svojih predstavitvah nenehno govorite o digitalno-finančnem kompleksu.
Ali nam ga lahko še enkrat na kratko razložite? Kaj s tem mislite?
[Za nami je ameriško stoletje.
To je bilo stoletje ameriških bank.
Treba je povedati, da so v 20. stoletju prevladovale ameriške banke na Wall Streetu.
Bili so veliki dobičkarji dveh svetovnih vojn.
Bolj ali manj so vladali svetu.
Toda od 70. let prejšnjega stoletja naprej smo doživeli tako imenovano financializacijo,
tj. finančni sektor je postajal vse močnejši.
V okviru te financializacije je bilo odobrenih vse več novih finančnih produktov.
Dovoljenje so na primer dobili tudi hedge skladi.
Zato so upravljavci premoženja postali tako močni.
Tako bi lahko rekli, da so upravljavci premoženja od leta 2000, ob prelomu tisočletja, postali najmočnejši na Wall Streetu.
In seveda je eno podjetje, ki je vodilno na tej poti - BlackRock.
Glavni delničar družbe BlackRock je podjetje Vanguard, drugi največji upravljavec premoženja.
Oba sta glavna delničarja tretjega in četrtega največjega upravljavca premoženja, to sta State Street in Fidelity.
Zato v svojih rokah ne morete zbrati več moči.
So tudi bratje in sestre Silicijeve doline, saj so BlackRock, Vanguard in State Street glavni delničarji
šestih od sedmih največjih podjetij v Silicijevi dolini.
Tako se je razvila simbioza med starim instrumentom moči, tj. denarjem, in novim instrumentom moči, tj. podatki.
Torej živimo v novi dobi, ki je nastopila najkasneje pred 30 leti in v kateri so podatki postali vse pomembnejši.
Po mojem mnenju so podatki zdaj cenjeni še bolj kot denar.
Denar je torej sredstvo moči, drugo in pomembnejše sredstvo moči pa so podatki.
[Moderator: To pomeni, da ste že omenili povezavo med umetno inteligenco ter celotnim razvojem in finančnim sistemom.
Ali obstajajo še kakšne povezave?
Najpomembnejša povezava med umetno inteligenco in finančnim sistemom je preprosto ta, da je bil "Aladin" , sistem za analizo
finančnih podatkov podjetja BlackRock, ki ga je leta 1988 ustanovil gospod Fink, leta 2023 prenesen v
Microsoftov oblak in prav tako povezan z umetno inteligenco.
To pravzaprav pomeni, da noben običajen človeški posrednik ali borzni posrednik ne more slediti družbi BlackRock.
Človeški možgani torej ne morejo slediti vsem tem informacijam, ki se prenašajo v nanosekundah.
In v zadnjem tednu smo videli, kako to koristi družbi BlackRock.
Prejšnji teden je tretja največja banka v ZDA, Citibank, svoje celotno upravljanje premoženja predala družbi BlackRock.
To znaša 80 milijard ameriških dolarjev.
To se preprosto prenese na družbo BlackRock, ker ima ta boljši vpogled v svetovne finančne tokove kot kdor koli drug.
[Moderator: To je norost.
Dobro, Larryja Finka ste že omenili.
Obstaja zelo zanimiva povezava.
Lani je Klaus Schwab nenadoma in nenadoma odstopil s svojega pomembnega položaja pri WEF.
To bi me zelo zanimalo. Kaj se je tam dejansko zgodilo?
Obstaja neposredna povezava.
Klaus Schwab je Larryja Finka imenoval v upravni odbor WEF za leto 2019.
Od takrat sta skupaj v upravnem odboru.
Samo Klaus Schwab je nato storil nekaj, kar gospodu Finku po mojem mnenju sploh ni bilo všeč.
Julija 2020, kmalu po izbruhu velike zdravstvene krize - zdaj ne želim omenjati imena -, torej kmalu po izbruhu te zdravstvene
krize, je objavil knjigo z naslovom "Velika ponastavitev".
Ta knjiga se je razširila po vsem svetu, postala je uspešnica in zelo močno usmerila pozornost, mednarodno pozornost, na WEF.
In prav to je v nasprotju s strategijo gospoda Finka.
Gospod Fink vedno rad deluje v ozadju.
Od leta 1988 je prevzemal vedno več moči, večinoma nepriznano, in to mu preprosto ni bilo všeč.
Zato menim, da Larry Fink zdaj v celoti nadzira WEF.
Zanimivo je, da je za celoten spor izvedel časopis Wall Street Journal.
Če pogledate, kdo je lastnik časopisa Wall Street Journal, je ta v lasti družbe News Corp, njen glavni delničar pa je BlackRock.
Larry Fink bi torej lahko preprečil to objavo. Tega ni storil.
Zato je zelo zavestno poskrbel, da je bil gospod Schwab po vsem svetu odstranjen, in je zato
odgovoren za to, da je Klaus Schwab zdaj hladen.
To ne pomeni, da je bil WEF odpovedan. WEF bo še naprej deloval.
WEF je neverjetna mreža, ki na primer zelo dobro deluje tudi na Kitajskem.
V Tianjinu se tako vsako leto odvija srečanje, ki je vsaj tako veliko kot srečanje v Davosu, na
katerem ima kitajski premier vedno prvi govor.
Torej veste, kako dobro deluje to omrežje.
[Moderator: Veliko smo že govorili o veliki moči digitalnih in finančnih podjetij.
Zdaj bomo oktobra uvedli digitalni evro.
Ali lahko pojasnite, kaj to zdaj pomeni?
Velika težava, s katero se soočamo, je, da naš monetarni sistem, kot je deloval doslej, dolgoročno ne more več delovati.
Tako imamo zdaj po vsem svetu ogromno dolgov, ki znašajo več kot 350 bilijonov. Samo ZDA so zadolžene za več kot 37 bilijonov.
To dolgoročno ne bo delovalo. Zato se bo ta sistem na neki točki sesul.
Zdaj se je s skrajnimi manipulacijami vedno znova ohranil pri življenju, vendar se v ozadju razvija nov sistem.
In zanimivo, kot smo pravkar slišali od Larryja Finka in Klausa Schwaba, je bil leta 2019 v Davosu ustanovljen
konzorcij za razvoj tega digitalnega centralnobančnega denarja.
Tako so se ljudje v ozadju z njim intenzivno ukvarjali vsaj zadnjih šest let.
Ta denar zdaj razvija več kot 130 centralnih bank.
Tako bo prišel nov denar.
Ta novi denar bo nastal hkrati z ukinitvijo gotovine.
Potem bomo vsi bolj ali manj prisiljeni poseči po tem denarju.
Seveda to pomeni, da nas lahko čudovito nadzorujejo, saj bo ta denar mogoče programirati.
Prvič, lahko ima datum izteka veljavnosti.
Za nas bo mogoče uvesti individualne davčne stopnje in individualne obrestne mere.
Mogoče nas bo povezati s sistemom socialnih kreditov.
Prav tako pa nas bo mogoče popolnoma odrezati od vseh finančnih tokov.
To pomeni popoln nadzor.
Mnogi se ne zavedajo, da je to prvi dvostopenjski denarni sistem, ki je kdajkoli obstajal.
Obstajal bo "veleprodajni CBDC" .
To je CBDC, s katerim trgujejo centralna banka in velike finančne skupine, tj. velike
zavarovalnice, hedge skladi in pokojninski skladi.
Za nas, običajne državljane, pa bo na voljo "maloprodajni CBDC".
To me pripelje do digitalnega evra.
Po besedah Lagardove bo digitalni evro uveden jeseni.
Mnogi se bojijo, da bodo morali evro uporabljati v vsakdanjem življenju. Tega ne verjamem.
Zato menim, da bomo zdaj začeli z uvedbo tega veleprodajnega CBDC med glavnimi finančnimi akterji in pozneje uvedli drugi CBDC.
Z uvodom so bile velike težave.
Opravljeni so bili štirje testi.
Prvi preizkus je bil v Karibski uniji. Drugi je bil na Jamajki.
Tretji je bil v Nigeriji. Kje je bil četrti, trenutno ne vem.
V vsakem primeru so bili opravljeni štirje glavni preizkusi. Vsi ti testi so bili napačni.
Zato ljudje tudi v Nigeriji niso bili pripravljeni sprejeti tega novega denarja.
Zato moramo zdaj ubrati drugačno pot.
Ne morete ga kar tako ponuditi ljudem.
Tega ne morete doseči s pritiskom kot v Nigeriji.
Denarna sredstva so bila tako zelo omejena.
Nenadoma so se začele zaračunavati dajatve, ki se prej niso zaračunavale.
Kljub temu tega denarja ni bilo mogoče zares razširiti med prebivalstvo.
Zato se odločamo za drugačno pot.
Drugi način pa je zdaj prek "stablecoinov" .
Zato ni čudno, da ameriški predsednik, kot je Trump, trenutno spodbuja stablecoine.
Stabilni kovanci niso nič drugega kot uvedba CBDC skozi zadnja vrata, saj so stabilni kovanci prav tako programabilni kot CBDC.
[Moderator: Vau. Če to povzamem.
Imamo nov valutni sistem.
Ernst Wolff: Da.
Kaj deluje popolnoma drugače?
Imam še eno vprašanje:
Menim, da že desetletja propagirate propad sedanjega finančnega sistema.
Vendar pa navadni državljani doslej tega niso opazili.
[Ernst Wolff: Da, to je posledica velikanske manipulacije.
V zadnjih letih smo tako naredili stvari, ki si jih v preteklosti nismo mogli niti predstavljati.
Začelo se je v 70. letih s financializacijo.
Do osemdesetih let prejšnjega stoletja so bili na primer povratni odkupi delnic prepovedani,
saj so veljali za nepošteno manipulacijo s trgi.
Nato so jih nenadoma dovolili.
Prej ni bilo hedge skladov , potem pa so bili nenadoma dovoljeni.
Še nikoli prej se nismo tako zadolžili kot danes.
Danes so dolgovi preprosto razglašeni za posebno premoženje.
Torej gre za neverjetno manipulacijo.
Tudi sam sem osupel, kako daleč so prišli.
Seveda pa je na neki točki konec.
V nekem trenutku ta sistem ne bo več deloval.
In to vedo tudi poznavalci. To počnejo zdaj.
Zdaj živimo v zadnji fazi tega sistema.
To zadnjo fazo izkoriščajo veliki igralci, da bi ta sistem ponovno izropali.
Tako živimo v popolnem plenjenju vsega in vseh v tem sistemu.
To je očitna izjava.
In uvedba novega valutnega sistema bi to spet odložila, kot sem vas razumel?
Da, ne vem, kako bo to zdaj predstavljeno.
Torej, ali bo to zdaj delovalo prek teh stabilnih kovancev, ki jih boste uvedli skozi zadnja vrata.
Obstaja torej več možnih scenarijev.
Seveda se lahko zgodi, da se na neki točki zgodi velika kibernetska nesreča in potem nam vsem sporočijo: "Žal, ampak
vaših bančnih računov v sedanji obliki ni več mogoče vzdrževati.
Vse to lahko storimo le prek CBDC. To bi bila ena od možnosti.
Druga možnost je, da greste v skrajnost, da pride do vojne in da v okviru te vojne rečete: "Žal nam je,
zato moramo za nadaljnji obstoj uporabiti to novo valuto.
Obstaja pa tudi možnost, da to storite na kakšen drug način.
Na primer o naraščajoči brezposelnosti.
Trenutno se soočamo z velikim številom stečajev in strmim porastom brezposelnosti.
To je povezano z močnim učinkom umetne inteligence.
V naslednjih nekaj letih, že v naslednjih nekaj mesecih, pa tudi v naslednjih nekaj letih, bo
po vsem svetu na stotine milijonov brezposelnih.
Seveda se lahko zgodi, da bo vlada na neki točki rekla, da moramo brezposelne ponovno vključiti v sistem kot potrošnike.
Izplačujemo jim univerzalni temeljni dohodek.
Zato bo univerzalni temeljni dohodek verjetno zelo pomembna tema v bližnji prihodnosti.
In če boste to plačali, potem predvidevam, da boste to plačali v obliki CBDC in hkrati seveda izvedli druga
plačila države v CBDC, na primer izplačilo pokojnine.
Če bi torej v novem sistemu imeli brezposelne in upokojence, bi bil v tem novem sistemu že velik del prebivalstva.
Povezan z vsemi prejemniki otroškega dodatka
[Moderator: ... javni uslužbenci, zaposleni.
Zdaj ste govorili o naraščajočem številu brezposelnih v okviru razvoja umetne inteligence.
Ali lahko to podrobneje pojasnite?
Umetna inteligenca je veliko bolj napredna, kot se večina ljudi zaveda.
Pred kratkim je bilo opravljenih nekaj testov umetne inteligence.
Intelektualna inteligenca je trenutno vedno uvrščena v kategorijo IQ 150 do 160.
Torej 160 ustreza Einsteinovemu IQ.
Zavedati se morate, da se znanje na področju umetne inteligence podvoji vsake tri do štiri mesece.
Z drugimi besedami, smo na pragu tega, da bo inteligenčni količnik umetne inteligence močno presegel inteligenčni količnik ljudi.
V povezavi s humanoidnimi roboti ali na primer 3D tiskalniki to seveda pomeni, da bo v prihodnosti
veliko proizvodnih procesov potekalo brez ljudi.
Predvsem na področju humanoidnih robotov se oseba, ki dela kot obrtnik, nekje uči iz
lastnih izkušenj in tako postaja vedno boljša.
Humanoidni robot, ki opravlja isto delo, se lahko prek umetne inteligence poveže z 10.000, 100.000 ali
milijonom drugih robotov, ki opravljajo isto delo, in se nato uči 10.000, 100.000 ali milijonkrat hitreje.
To pomeni, da čez nekaj časa ljudje ne bodo imeli več možnosti tekmovati z umetno inteligenco.
Intervjuji z Jeffreyjem Hintonom so zanimivi, zato jih želim izpostaviti.
Jeffrey Hinton je bil nekdanji glavni razvijalec umetne inteligence pri Googlu. Star je 75 let.
Pred dvema letoma, maja 23, je odstopil in dejal, da je vse skupaj preveč nevarno.
Jeffreyja Hintona so pred kratkim vprašali, kaj bi zdaj priporočil svojemu vnuku in kakšen poklic naj izbere.
Rekel je, da bi svojemu vnuku priporočil poklic vodovodnega inštalaterja, vendar bi mu lahko
zagotovil, da bo imel delo le za približno pet let.
Tako lahko vidite, kako neverjetno hitro napreduje ta razvoj.
Na žalost se o tem ljudem sploh ne govori.
Najhuje pa je, da politiki o tem ne spregovorijo niti besede.
To bi bila namreč največja in najpomembnejša tema, o kateri bi se morali vsi nenehno pogovarjati.
Zato danes opravljam ta intervju.
Jaz bi bil še boljši.
Slišali smo, da želi EU od leta 2026 uvesti digitalno identiteto za vse državljane.
Je to kakor koli povezano s celotnim razvojem?
[Ernst Wolff: Da, da, vse je povezano.
Zato je digitalna identiteta zelo potrebna, saj bo po uvedbi CBDC vsak od nas imel "denarnico" ,
verjetno na svojem mobilnem telefonu ali pametnem telefonu.
Nato je treba zagotoviti, da je vsakdo dejansko prepoznaven, tako da ljudje ne morejo dostopati do različnih "denarnic".
Če torej vlada na primer nekoga, ki velja za protestnika ali nasprotnika, odreže od vseh finančnih tokov, bi lahko, če ne
bi bilo digitalne identifikacije, šel k prijatelju ali sorodniku in rekel: "Ali lahko s svojim računom plačuješ namesto mene?
Če pa je osebo mogoče identificirati z elektronsko identifikacijo, je učinkovito nevtralizirana.
Tako je mogoč popoln in popoln nadzor.
In to je pot, po kateri trenutno hodimo.
V Nemčiji trenutno doživljamo neverjeten vzpon AfD.
Kakšno je stališče AfD do vseh teh dogodkov?
Menim, da je AfD bolj ali manj enakovredna temu, kar se je zgodilo v Argentini z gospodom Milejem ali v ZDA z gospodom Trumpom.
Zato se ljudje, ki ne razumejo celotnega konteksta v ozadju, zanašajo na nekakšnega rešitelja.
Nato jim nekaj obljubijo, vendar jih je treba zelo natančno preučiti.
Zato si je treba AfD zares natančno ogledati.
Prvič, AfD podpira obvezno služenje vojaškega roka, drugič, podpira Nato, tj. zavezništvo, ki so ga
vedno vodile ZDA, in tretjič, nikoli nisem slišal, da bi AfD kritizirala digitalna podjetja.
Nasprotno, gospa Weidel je v Riesi celo govorila z gospodom Muskom oziroma se mu je bolj ali manj vrgla v naročje
in bila zadovoljna, da je gospod Musk povedal nekaj o AfD.
Musk še vedno piše o AfD, pred nekaj dnevi pa je ponovno dejal, da lahko samo AfD reši Nemčijo.
AfD je torej le še ena roka tega digitalno-finančnega kompleksa.
Zato naj nihče ne verjame, da bo kdor koli, ki danes sedi v Parlamentu, za nas prinesel kakšne večje spremembe.
To velja za levo in desno stran.
Zato je celotno razlikovanje med levico in desnico zgolj zavajanje javnosti.
Živimo v času, v katerem vse te vrednote iz preteklosti sploh ne veljajo več.
Živimo v novi dobi in zanašati se moramo na zdravo pamet in ne na svoj položaj nekje na levi ali desni.
V svojih intervjujih nenehno omenjate Palantir.
Zelo zanimivo podjetje. Logotip je na voljo tukaj.
V zvezi s tem imam dve vprašanji.
Prvič, kaj Palantir pomeni v tem trenutku?
In drugič, ali imate informacije o tem, ali obstajajo podobni projekti v Rusiji ali na Kitajskem?
Zagotovo obstajajo podobni projekti, a najprej si oglejmo Palantir.
Družbo Palantir je leta 2004 ustanovil Peter Thiel.
Kdo je Peter Thiel? Peter Thiel je eden od soustanoviteljev družbe PayPal.
Torej je nekdanji sodelavec Elona Muska.
Peter Thiel se je zelo zgodaj osredotočil na prepoznavanje obrazov in digitalno industrijo ter ustanovil to podjetje.
Skupaj s pomočjo Cie.
Zato je takrat k temu prispevala tudi CIA.
Zanimivo je, da je to podjetje nato začelo delovati ne le za CIA, temveč tudi za NSA, FBI in zdaj dela tudi za Pentagon.
Deluje tudi za ukrajinsko vojsko pri izbiri vojnih ciljev in za izraelsko vojsko pri izbiri vojnih ciljev.
Palantir je eno od podjetij, ki je v zadnjih mesecih na borzi najbolj zraslo.
Zdaj ima zelo visoko tržno kapitalizacijo.
Podjetje je pridobilo neverjetno moč, saj živimo v času, ko ni pomemben le denar, temveč tudi podatki.
In nihče nima tako pomembnih podatkov kot Palantir.
Zato je zame zanimiva tudi vloga, ki jo ima pri tem Peter Thiel.
Peter Thiel se je rodil v Nemčiji, odraščal v Afriki, zdaj pa je ena glavnih osebnosti v Silicijevi dolini.
Peter Thiel je poskrbel tudi za to, da so bili njegovi ljudje v Trumpovem kabinetu.
Trumpov svetovalec za kriptovalute in umetno inteligenco je David Sachs.
Tudi David Sachs prihaja iz skupine tako imenovane PayPal mafije.
Je tudi prijatelj Petra Thiela.
In moram reči, da ima tisti, ki ima toliko podatkov kot Peter Thiel, vsaj toliko moči kot nekdo, ki ima toliko
denarja in toliko moči v finančnem sistemu kot Larry Fink.
Če bi vprašali, kdo so danes najvplivnejši ljudje na svetu, bi bila po mojem mnenju Larry Fink in Peter Thiel takoj na vrhu.
[Da, ker je PayPal takrat uporabljal mafijske metode za prevzemanje drugih podjetij
in seveda tudi zavaroval podatke drugih.
Zanimivo je, da je bil Peter Thiel na primer eden od soustanoviteljev Facebooka.
Vprašanje, ki si ga mnogi še niso zastavili, pa je, zakaj je Facebook pravzaprav brezplačen?
Ljudje si nikoli niso zastavili enakega vprašanja z aplikacijo WhatsApp.
Nihče se ne vpraša, zakaj je WhatsApp dejansko brezplačen?
Te stvari so brezplačne, ker se uporabljajo za dostop do podatkov.
S temi podatki se v ozadju zasluži veliko denarja.
S temi podatki si prisvojite tudi veliko moč.
Zato je zanimivo, da je Peter Thiel eden od tistih, ki so imeli že od samega začetka prste v roki.
Torej ne le ustanovitelj PayPala, temveč tudi prvi sofinancer Facebooka, torej tesno povezan z gospodom Zuckerbergom.
Zanimivo je tudi to, da je eden tistih ljudi, ki tako kot Larry Fink rad ostaja v ozadju.
Pravkar smo imeli srečanje v Beli hiši, kjer sta bila prisotna Mark Zuckerberg in Bill Gates, ki sta
sedela poleg Donalda Trumpa in njegove žene Melanije.
Petra Thiela tam ni bilo.
Zato se rad drži v ozadju. V ozadju vleče niti.
[Moderator: Da, ta poslovni model boste morali še enkrat razložiti.
Kako se s podatki zasluži denar, tj. na zelo praktičen način, morda s primerom?
Tako zelo, da lahko z njim upravljate celoten Facebook.
Podatki so danes najpomembnejši, saj se s podatki zasluži veliko denarja.
Če torej natančno veste, kaj kdo kupuje, če natančno veste, kje se kdo nahaja, mu lahko vedno
pripravite ponudbe, za katere veste, da jih bo kupil.
Tako je zelo zanimiv primer, ki je že nekoliko starejši, da je Amazon na podlagi podatkov o
prodaji dva tedna prej ugotovil, da je ženska noseča.
Preden so ženske pri ginekologu izvedele, da so noseče, je Amazon že dva tedna prej vedel, da so te
ženske noseče, saj so se pri nakupovanju obnašale tako.
Nato pa lahko seveda preprosto prebrskate podatke in ugotovite, kaj nosečnice rade kupujejo, ter jim nato prek mobilnega
telefona ali osebnega računalnika ponudite ustrezno oglaševanje.
In potem ga tudi kupijo. V ozadju so torej posli za bilijone dolarjev.
V Rusiji in na Kitajskem seveda potekajo takšna gibanja.
Ustanovljena so tudi podjetja, kot je Palantir.
Zato morate reči, da na Zahodu o Kitajski ne vemo veliko.
Kako daleč je Kitajska prišla pri prepoznavanju obrazov in razvoju umetne inteligence, je
bilo razvidno med veliko zdravstveno krizo.
Na Kitajskem je šlo tako daleč, da so na primer v Šanghaju, ko so veljale zapore in je bilo ljudem rečeno, da
ne smete zapustiti stanovanja, da ne smete iti na balkon.
Ko je nekdo stopil na balkon, je poletel dron in zelo glasno sporočil ime osebe, da bi vsi
sosedje vedeli, da nekdo v tem trenutku krši zakon.
Tako lahko vidite, da Kitajska nikakor ne zaostaja.
Nasprotno pa ima Kitajska tudi sistem socialnih kreditov, ki ga nekateri izpodbijajo.
To je popoln nesmisel, če veste, kaj vse se je na Kitajskem zgodilo samo v okviru zdravstvene krize.
Mimogrede, to je tudi nujno opozorilo v zvezi z eID.
Tako so na Kitajskem med zdravstveno krizo uporabljali kodo QR na podoben način, kot se bo pozneje uporabljala eID.
Na Kitajskem je več bank propadlo zaradi propada velikega nepremičninskega razvijalca.
Ljudje, ki so imeli račune pri teh bankah, so izgubili ves denar.
Ti ljudje so želeli demonstrirati in zjutraj so na svojih mobilnih telefonih opazili, da je njihova zdravstvena koda rdeča.
Zato jim je bilo preprečeno, da bi demonstrirali na ta način.
V takšen svet bomo zdrsnili, če bo eID dejansko postal dejstvo.
Dobro. Še zadnja pripomba.
Pod enim od vaših videoposnetkov sem našel zanimiv stavek.
Nekdo pravi, da je vse lepo in prav, kar se dogaja, vendar je treba storiti samo eno: uživati v življenju, dokler lahko.
Kaj menite vi?
Da, to poskušam storiti, vendar se moram pri drugem stavku nekoliko obotavljati, dokler lahko.
Mislim, da bo to trajalo še dolgo.
Človeštvo je torej že preživelo velike krize in to se je vedno nadaljevalo in se bo nadaljevalo tudi po tej krizi.
Sama sem se rodila na Kitajskem in kitajski znak za krizo je sestavljen iz dveh znakov.
Eno je nevarnost, drugo pa priložnost.
Mislim, da je treba tudi v najhujših časih, v največjih pretresih v zgodovini, videti ne le nevarnosti, ampak tudi priložnosti.
Umetna inteligenca sama ni kriva za to, kar se zgodi.
Krivi so ljudje, ki uporabljajo to umetno inteligenco.
Žal pa umetno inteligenco trenutno uporablja zelo malo podjetij v svojo korist.
Če bi umetno inteligenco uporabili zdaj, v korist vseh nas, bi nas čakala zlata prihodnost.
Če bi lahko vsa neprijetna dela, ki jih morajo še vedno opravljati ljudje, dejansko prepustili umetni inteligenci, bi lahko
ljudje svobodno opravljali tisto, za kar so dejansko namenjeni.
Lahko so bili ustvarjalni, ustvarjali so lahko glasbo, brali knjige, se družili in živeli brez pritiska dela.
Tako človeška ustvarjalnost ne bi imela meja.
Težava je, da je umetna inteligenca trenutno v rokah zelo, zelo malo ljudi in zelo malo podjetij, ki jih zanimajo le sami.
In to je velika težava, ki jo moramo spremeniti.
Ali imate kakšen zaključni stavek, ko vidite vse skupaj?
[Ernst Wolff: Da, verjetno živimo v največjem preobratu v celotni zgodovini človeštva.
Živimo na koncu velikega cikla.
Po mojem mnenju gre zadeva veliko dlje, kot se trenutno razpravlja v alternativnih krogih.
Če si namreč predstavljamo, da bo umetna inteligenca dejansko prevladala v tolikšni meri, kot se zdi
zdaj, bo tudi denar na neki točki postal popolnoma odveč.
Takrat bodo namreč vse delo na svetu v veliki meri, tj. več kot 90 odstotkov, opravljali roboti.
Ti roboti bodo imeli neomejene proizvodne možnosti.
In če se spomnimo, kaj pravzaprav pomeni denar?
Denar se je pojavil po menjalnem gospodarstvu, razvil se je iz menjalnega gospodarstva in je vedno
odražal količino človeškega dela v posameznem blagu.
Izdelek je torej drag, ker zahteva veliko človeškega dela.
Drug izdelek je zelo poceni, ker zahteva malo človeškega dela.
Toda če to človeško delo ne bo več igralo vloge v družbi, če ga bo prevzela umetna
inteligenca, potem tudi denar ne bo več imel vloge.
Zato res živimo na zgodovinskem pragu.
Nekaj se mora zgoditi.
Videti moramo, da imajo ljudje nadzor nad vsem in da se ta nova tehnologija ne uporablja za podrejanje nas vseh peščici.
Osebno lahko svetujem le to, da je treba paziti, zlasti pri otrocih in mladostnikih, da ne bodo preveč vpleteni v
to digitalno sfero in verjeli vsemu, kar se jim ponuja.
Zato vedno natančno preverite vsako informacijo.
Kdo me bo obvestil?
Kakšen interes ima?
Kaj hoče od mene?
Potem celotno stvar objektivizirate.
Pri umetni inteligenci in zlasti pri njeni uporabi je treba biti pri mladih zelo previden.
Žal je trenutno veliko dijakov, študentov, ki svoje delo pripravljajo tudi s pomočjo umetne inteligence.
Vsem tem ljudem vedno priporočam videoposnetke v Koreji rojenega Novozelandca Justina Sunga, S-U -N -G.
Gre za novozelandskega zdravnika, ki je pogosto govoril o vplivu uporabe umetne inteligence na človeške možgane.
To je včasih zelo strašljivo.
Če v mladosti ne poskušate več sami analizirati določenih dejstev ali prebirati številnih informacij, temveč to prepustite umetni
inteligenci, potem ne razvijate osnovnih struktur v možganih.
To je zelo nevarno.
Če umetni inteligenci prehitro prepustite delo, ki bi ga morali opraviti sami, da bi še bolj razvili
svoje možgane, se znajdete v zelo nevarni spirali.
Menim, da bi morali vsi starši in stari starši poskrbeti, da se to ne bi zgodilo njihovim otrokom in vnukom.
Najlepša hvala za te zelo pronicljive besede.
Razburljiv intervju. Najlepša hvala.
[Najlepša hvala.