Co je to válečná ekonomika?
Válečná ekonomika znamená, že "ve válce je vše podřízeno válečnému cíli, a proto jsou ekonomice vnuceny
jiné struktury", říká německý ekonom Tilman Brück.
Brück je zakladatelem a ředitelem Centra pro mezinárodní bezpečnost a rozvoj na Humboldtově univerzitě v Berlíně.
Stručně řečeno: stát přebírá kontrolu a ekonomika sleduje jeho cíle.
Podle posledních zpráv v denním tisku se Evropská unie v současné době připravuje na přeměnu průmyslu na válečnou ekonomiku.
Rozhodnutí o přijetí úvěrů v celkové předběžné výši 800 miliard eur pro obranný průmysl bylo přijato na konci března 2025.
Kromě toho musela Evropská komise na začátku června 2025 poskytnout z fondu pro pomoc při
koronavirech přibližně 335 miliard eur na financování obrany.
Švýcarsko není z tohoto vývoje vyňato.
Parlament nedávno schválil navýšení vojenského rozpočtu na 30 miliard švýcarských franků do roku 2028.
Zdá se však, že ani to některým představitelům - jak v EU, tak ve Švýcarsku - nestačí.
Proč to všechno?
Je hrozba ruské útočné války opravdu tak reálná - nebo jde ve skutečnosti o něco jiného?
Bez ohledu na to, jak se bude válečné hospodářství vyvíjet, budou za vysoké náklady
zodpovědní daňoví poplatníci a budoucí generace.
Jaký to bude mít dopad?
Vysoké finanční požadavky ve výši několika set miliard eur na masivní přezbrojení tlumí růst soukromého sektoru:
Výdaje na infrastrukturu, vzdělávání, ochranu životního prostředí, zdravotní péči atd. jsou značně zanedbané.
To prohlubuje sociální, hospodářské a politické problémy v zemi.
S rozpory a krizemi v politice a hospodářství rychle roste nedůvěra ve společnosti.
Pokusy politiků udržet mentální manipulaci mas na válečném základě pomocí státní propagandy a ekonomicky závislých
veřejnoprávních médií nabývají stále grotesknějších podob.
Jak již bylo zmíněno, výdaje na obranu se v současné době výrazně zvyšují ve všech západních zemích.
Kromě nově plánovaných výdajů na obranu ve výši více než 800 miliard eur v EU se členské státy NATO nedávno rozhodly
zvýšit své vojenské výdaje na 5 % hrubého domácího produktu.
Pouze Španělsko, Maďarsko a Slovensko vyjádřily silné výhrady k cíli 5 %.
Většina zemí NATO dosud vydávala na zbrojení přibližně 2 % svého hrubého domácího produktu.
Na příkladu Spolkové republiky Německo by to znamenalo zvýšení výdajů na obranu z 90 na 160 miliard eur ročně.
V polovině 90. let činily náklady "pouze" 45 miliard eur.
A to s téměř dvojnásobným počtem personálu a materiálu v době povinné vojenské služby, bez účasti v zahraničních misích.
Do vojenských technologií se investuje stále více peněz a neustále se podněcuje strach z
domnělého nepřítele, aby se tyto výdaje ospravedlnily.
Stejný obrázek byl k vidění v období před světovými válkami.
Čeho si všímáme?
Jak je patrné z internetového portálu "produktion.de" v sekci "Focus areas" a "Defence industry", stále více
tradičních strojírenských firem vstupuje do hodnotového řetězce bezpečnostně kritických odvětví.
Kromě geopolitických výzev je to především změna technologického paradigmatu, která přináší novou dynamiku.
Uvádíme tyto příklady: Umělá inteligence pro rozpoznávání cílů, Obranné systémy bezpilotních letounů s laserovou nebo mikrovlnnou
technologií, Sloučení senzorů pro vyhodnocení v reálném čase na bojišti, Digitální dvojčata pro simulační scénáře .
Jak vidíte, obranný průmysl nabízí finančnímu světu širokou škálu lukrativních projektů.
Stávající výrobní odvětví se uzavírají a převádějí na výrobu obranného vybavení.
Jmenujme jen dva z mnoha příkladů: výrobce vlaků Alstom v závodě Görlitz ve východním Německu.
V budoucnu se zde budou vyrábět obrněná vozidla nového vlastníka a dodavatele pozemních bojových systémů KNDS .
Skupina MV Werften, která zkrachovala v roce 2022 a dříve vyráběla výletní lodě, bude nyní vyrábět válečné lodě a příslušenství
ve svých závodech ve Wismaru, Rostocku-Warnemünde a Stralsundu.
Areál Rostock-Warnemünde bude převeden na Bundeswehr za 87 milionů eur.
Komise EU představila strategii obranného průmyslu (EDIS) a odpovídající investiční program (EDIP) již v roce 2024.
Údajně s cílem vybudovat v EU silný, nezávislý a konkurenceschopný obranný průmysl.
Jak je vidět na mnoha místech, podporuje to zbrojní výrobu.
V tomto směru lze očekávat další kroky.
Po převedení civilních podniků na obranné vybavení není návrat snadno možný.
Obrovské finanční prostředky, které jsou v současné době vynakládány na přestavbu různých továren a
výrobních zařízení, přirozeně nejsou k dispozici na demontáž.
Protože by to již nebylo v údajném "státním zájmu na ochraně veřejnosti" .
Z peněz daňových poplatníků se ničí dlouhodobá výrobní zařízení pro občanskou společnost a obchod.
Místo toho se vyrábějí věci, které jsou vhodné pouze k zabíjení a ničení, ale nepřinášejí
žádný produktivní užitek široké veřejnosti.
Tank - například - je pro veřejnost v každodenním životě nepoužitelný. Prostě stojí v kasárnách.
V běžném životě jej nelze použít pro přepravu sanitkou nebo taxíkem.
Nepřináší žádné výhody, ale pohlcuje spoustu peněz na výrobu a údržbu.
Zdroje, které jsou na to použity, pak nejsou k dispozici obyvatelstvu v jiných oblastech.
Způsob, jakým jsou investice realizovány, je skutečně ekonomicky významný.
Investice do vojenského vybavení je v konečném důsledku zničením peněz.
Na druhou stranu investice do výzkumu mohou vést například ke zlepšení zdraví.
Investice do dobré infrastruktury může přinést regionu hospodářský růst atd.
Proto tvrdíme: Ve válečné ekonomice může obyvatelstvo platit více, aniž by z toho mělo další soukromé ekonomické výhody.
Ačkoli na počátku válečného hospodářství může nezaměstnanost prudce klesnout, historická
zkušenost ukazuje, že prosperita se nezvyšuje.
Naopak, vysoké daňové zatížení, z něhož jsou financovány výdaje na obranu, je snižuje.
Vzhledem k tomu, že v době "hrozícího válečného konfliktu" se téměř žádné peníze neinvestují do soukromého sektoru,
ale především do vojenského sektoru, obyvatelstvu tyto prostředky v každodenním životě nevyhnutelně chybí.
I nejlepší mozky, jako jsou vědci, specialisté atd., jsou pak nasazovány v obranném průmyslu, takže
v ostatních civilních oblastech zůstávají mezery.
V případě války platí obyvatelstvo také svými životy a životy svých rodin.
Někteří podezřívaví lidé by mohli mít podezření, že destrukce mírového hospodářství a růst
nezaměstnanosti jsou záměrně vyvolány, aby se později získala větší podpora pro válečné hospodářství.
Nejprve je zničena mírová alternativa a pak, údajně bez alternativy, je jediným způsobem, jak nás
zachránit a vymanit z ekonomického dilematu, obranný průmysl.
Jakmile je řadový dělník ekonomicky závislý na své práci ve zbrojní výrobě, nevyhnutelně podporuje stávající politiku.
Pokud se podíváte zpět do historie, zjistíte, že tento vývoj je zřejmě jen pokročilou fází
eskalace dlouho dopředu plánovaného programu.
Při přípravě na válku vždy existují stejné vzorce.
1. Strategie vypracovávají takzvané "think tanky", které definují válečné cíle a pečlivě zvažují rizika a šance na úspěch.
2. S potenciálními partnery se vedou tajná jednání s cílem sladit zájmy jednotlivých partnerů.
"Očekávaná kořist" se rozděluje nebo slibuje - jako ve stolní hře "Risk", jen se nyní jmenuje "Geopolitika".
3. Generálnímu štábu země se ukládá, aby provedl příslušné přípravy a psychicky připravil důstojnický sbor na nepřítele.
4. Podporou opozičních skupin budoucího protivníka prostřednictvím nevládních organizací a aktivit vlastních
zpravodajských služeb se vytvářejí "důvody a příčiny" pro "nezbytný zásah", aby se získalo
"morální ospravedlnění" před vlastním obyvatelstvem.
5. Tisk v "partnerských státech" je instruován, aby potenciálního protivníka vykresloval ve špatném světle.
Zpravidla se uvádějí trestné činy proti lidskosti a lidskosti nebo se vyhlašuje bezprostřední nebezpečí pro
vlastní obyvatelstvo, aniž by se osvětlilo skutečné pozadí.
Pomocí provokativních obrazů a emotivních projevů jsou vybičovány a usměrňovány pocity mas.
6. Financování zbrojení je zajištěno a stát podporuje účast potřebných obchodních podniků.
7. Ve školách, na univerzitách i v běžném životě se apeluje na vlasteneckou podporu společného dobra, aby se další
generace včas inspirovala ke službě v ozbrojených silách.
8. Jakmile je armáda vybavena, obyvatelstvo připraveno na konflikt a ekonomika
konsolidována, chybí už jen vhodná příležitost k úderu.
Pořadí bodů 4-8 se může lišit.
Přípravy obvykle trvají mnoho let v závislosti na rozsahu plánované vojenské akce.
Proč většina lidí akceptuje válečné hospodářství bez námitek
Vliv médií je jedním z rozhodujících faktorů při řízení populace.
Ten, kdo má právo výkladu, rozhoduje o tom, co je pravda a co lež.
Gustave Le Bon - jeden ze zakladatelů masové psychologie - vysvětlil, že většina lidí se řídí především
pocity, touhami a nadějí, nikoli rozumem a logikou.
To dokazuje, že tvrzení, jakkoli absurdní, může být masám vštěpováno jako nezvratná pravda.
Toho se dosahuje následujícími třemi metodami: zaprvé neustálým opakováním, zadruhé emocionálním
posilováním a zatřetí předáváním slyšeného v rámci skupiny.
Tak se lež pro mnoho lidí stává zdánlivou pravdou.
Většina lidí si také neuvědomuje, do jaké míry přechod na válečnou ekonomiku snižuje sociální blahobyt obyvatelstva.
Kdyby si to uvědomovali, byl by odpor mnohem větší.
Geopolitický vývoj, v němž se nyní nacházíme, byl v základních obrysech naplánován již v polovině minulého století.
Po rozpadu Sovětského svazu viděli američtí globální stratégové možnost rozšířit sféru svého
vlivu na již neexistující státy východního bloku.
Důvodem je uskutečnění dlouholetého snu globalistů a finančních oligarchů - světové vlády pod americkým vedením.
Zbigniew Brzeziński byl od roku 1960 poradcem Johna F. Kennedyho.
Byl také předním globálním stratégem a dlouholetým bezpečnostním poradcem USA a mezinárodních společností.
Brzeziński již v roce 1997 ve své knize "Jediná světová velmoc - strategie americké
nadvlády" nastínil kroky, které jsou k tomu nezbytné.
Z Brzezińského knihy lze vyčíst mnoho opatření, která byla přijata v národní i mezinárodní politice Západu od počátku 90. let.
V roce 2015 George Friedman, zakladatel a bývalý generální ředitel soukromého amerického think tanku "Stratfor", prohlásil,
že cílem americké politiky je již více než 100 let zabránit spojenectví mezi Německem a Ruskem,
protože představuje největší hrozbu pro nadvládu USA.
Mimo jiné zdůraznil klíčovou roli Německa při skutečné realizaci těchto cílů.
"Co udělá Německo?" - Slabý článek ve hře o světovou nadvládu.
Jak nyní mnohé nasvědčuje, kromě převzetí válečného hospodářství bylo "slabé místo Německa" uvedeno do souladu.
Přední světoví finanční oligarchové využívají svého vlivu na média a politiku, aby
rozšířili svou moc a přiměli národy k poddajnosti.
Není proto náhodou, jak jsou společnosti a národy ovlivňovány.
Děje se tak kvůli zájmům malé, vlivné menšiny v centrech moci.
Co lze vyvodit z masivního přechodu na válečnou ekonomiku?
Zřejmý a masivní přechod na "válečnou ekonomiku" v mnoha zemích Evropy a celého světa silně
naznačuje, že se připravuje nebo vede válka.
Neznamená to však nutně, že se blíží válka.
Signalizuje však zásadní změnu v ekonomické struktuře - odklon od mírového uspořádání k upřednostňování vojenských záležitostí.
Toto přerozdělení zdrojů a financí se projeví jako nedostatek ve většině civilních oblastí a povede ke značným ztrátám.
Uvidíme, zda k válce v Evropě skutečně dojde, nebo zda veškerá válečná rétorika a zbrojení
poslouží jako vítaný manévr k odvrácení pozornosti.
Jak bylo vysvětleno v našem dokumentu o NATO (www.kla.tv/29106), posedlí světovládou se pohybují po různých kolejích současně.
Ať už se jedná o fyzické války nebo rozptýlení, cíl zůstává stejný: vytvořit základní kameny
centralizované světové vlády - totální kontrolu a úplný dohled.
V debatách o bezpečnostní politice se rok 2027 často používá jako datum, kdy se očekává vypuknutí války v Evropě.
Některé země NATO - např. Německo, Polsko a Švédsko - hovoří o potřebě obranné připravenosti do roku 2030, protože se
očekávají velké konflikty, pokud odstrašení nebude fungovat.
Německý ministr obrany Pistorius v polovině roku 2024 prohlásil: "Do roku 2029 musíme být připraveni na válku."
Rychlý přechod k válečné ekonomice a další stupňující se válečné štvaní zřejmě ukazují na chmurnou budoucnost.
Tato budoucnost však není neměnná.
O tom, co se skutečně stane, rozhodují národy.
Co tedy může udělat každý jednotlivec? Můžete říci "ne".
Nemusíte pracovat pro obranné společnosti, nemusíte být podněcováni, nemusíte se stát občanem v uniformě.
Můžete pozvednout svůj hlas a postavit se proti válečné ekonomice.
O těchto souvislostech můžete poučit své bližní.
Každý se může rozhodnout, zda se zúčastní, nebo ne.
Dobrovolně pracuji v Kla.TV, protože svět má právo na odlišný hlas.
Přidejte se k týmu a podpořte naši práci.
Kontaktujte nás na adrese: www.kla.tv/mitwirken
V tobě i ve mně proudí stejná krev.
Jako synové a otcové zde stojíme
Mír a svoboda jako dobro všech, ano, pro to žijeme.
Ne původ, ne rasa, ne náboženství, je to, co rozděluje naše srdce.
Svoboda a mír jsou vizí pro svět, ve kterém stojí za to žít.
A teď nás tu chcete nutit, abychom se navzájem krutě zabíjeli, když jsme ve skutečnosti všichni bratři.
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Do války s vámi nepůjdeme
Nebudeme nosit zbraně, protože ty nikdy nevedou k vítězství."
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Do války s vámi nepůjdeme
Nebudeme nosit zbraně, protože ty nikdy nevedou k vítězství."
Jak dlouho to ještě bude trvat?
Válečné štvaní, moc a chamtivost?
Slyšte, jak oběti prosí nebe,
Kdo zastaví toto šílenství, když ne my?
Každý, kdo v lidech vyvolává strach, nenávist a hněv, je válečný štváč a misantrop.
Je to ten, kdo vše vede do záhuby a popírá veškeré lidství.
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Do války s vámi nepůjdeme
Nebudeme nosit zbraně, protože ty nikdy nevedou k vítězství."
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Do války s vámi nepůjdeme
Nebudeme nosit zbraně, protože ty nikdy nevedou k vítězství."
Okrádáte děti o jejich otce! Styďte se, vy jste zrádci, když vedete nevinné na jatka a prohlašujete je za morálně správné.
Vy národy se přidejte nikdo vám nedá moc, krev, která je na vašich rukou vás bude pronásledovat, dokud budete žít!
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Do války s vámi nepůjdeme
Nebudeme nosit zbraně, protože ty nikdy nevedou k vítězství."
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Nezneužívejte nás pro svůj hněv, nenávist je jako semeno, nejsme vaše ďáblovo plémě!"
Říkáme: "Ne v našem jménu!
Nezneužívejte nás pro svou chamtivost, sami utrpíte škodu, neboť brzy se stanete terčem útoku!"