Mikä on sotatalous?
Sotatalous tarkoittaa sitä, että sodassa kaikki alistetaan sodan päämäärälle, ja siksi taloudelle asetetaan muita
rakenteita", sanoo saksalainen taloustieteilijä Tilman Brück.
Brück on Berliinin Humboldt-yliopiston kansainvälisen turvallisuuden ja kehityksen keskuksen perustaja ja johtaja.
Lyhyesti sanottuna: valtio ottaa ohjat käsiinsä ja talous seuraa sen tavoitteita.
Päivittäislehdissä julkaistujen viimeisimpien tietojen mukaan Euroopan unioni valmistelee
parhaillaan teollisuuden muuttamista sotataloudeksi.
Maaliskuun 2025 lopussa tehtiin päätös ottaa puolustusteollisuudelle lainoja
alustavasti 800 miljardin euron arvosta.
Lisäksi EU:n komissio joutui kesäkuun 2025 alussa myöntämään noin 335 miljardia euroa
koronavirusrahastosta puolustusrahoitukseen.
Sveitsi ei ole vapautettu tästä kehityksestä.
Parlamentti hyväksyi hiljattain sotilasbudjetin kasvattamisen 30 miljardiin Sveitsin frangiin vuoteen 2028 mennessä.
Mutta tämäkään ei näytä riittävän joillekin edustajille - ei EU:ssa eikä Sveitsissä.
Miksi kaikki tämä?
Onko Venäjän hyökkäyssodan uhka todella niin todellinen - vai onko kyse jostain muusta?
Riippumatta siitä, miten sotatalous kehittyy, veronmaksajat ja tulevat sukupolvet ovat vastuussa suurista kustannuksista.
Mitä vaikutuksia tällä on?
Massiivisen uudelleenvarustelun suuret, useiden satojen miljardien eurojen
rahoitustarpeet hillitsevät yksityisen sektorin kasvua:
Infrastruktuuriin, koulutukseen, ympäristönsuojeluun, terveydenhuoltoon jne.
kohdistuvat menot on laiminlyöty vakavasti.
Tämä pahentaa maan sosiaalisia, taloudellisia ja poliittisia ongelmia.
Politiikan ja talouden ristiriitojen ja kriisien myötä epäluottamus yhteiskunnassa kasvaa nopeasti.
Poliitikkojen yritykset pitää massojen henkinen manipulointi sotatilassa valtion propagandan ja
taloudellisesti riippuvaisten julkisten tiedotusvälineiden avulla saavat yhä irvokkaampia muotoja.
Kuten jo mainittiin, puolustusmenoja lisätään tällä hetkellä merkittävästi kaikissa länsimaissa.
EU:n hiljattain suunniteltujen yli 800 miljardin euron puolustusmenojen lisäksi Naton jäsenvaltiot päättivät hiljattain
lisätä sotilasmenojaan 5 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
Ainoastaan Espanja, Unkari ja Slovakia ilmaisivat voimakkaita varauksia 5 prosentin tavoitetta kohtaan.
Tähän mennessä useimmat Nato-maat ovat käyttäneet noin 2 prosenttia bruttokansantuotteestaan aseisiin.
Saksan liittotasavallan esimerkkinä tämä merkitsisi puolustusmenojen kasvua 90
miljardista eurosta 160 miljardiin euroon vuodessa.
1990-luvun puolivälissä kustannukset olivat "vain" 45 miljardia euroa.
Ja se on lähes kaksinkertainen määrä henkilöstöä ja materiaalia asevelvollisuuden aikana
ilman osallistumista ulkomaanoperaatioihin.
Sotilasteknologiaan investoidaan yhä enemmän rahaa, ja oletetun vihollisen pelkoa
lietsotaan jatkuvasti, jotta menoja voidaan perustella.
Sama kuva oli nähtävissä maailmansotia edeltävänä aikana.
Mitä huomaamme?
Kuten produktion.de-verkkoportaalin kohdista "Focus areas" ja "Defence industry" käy ilmi, yhä useammat
perinteiset koneenrakennusyritykset ovat siirtymässä turvallisuuskriittiseen arvoketjuun.
Geopoliittisten haasteiden lisäksi uutta dynamiikkaa tuo ennen kaikkea teknologinen paradigman muutos.
Seuraavia esimerkkejä annetaan: Tekoäly kohteiden tunnistamiseen, Laser- tai mikroaaltotekniikalla toimivat lennokin
puolustusjärjestelmät, Anturifuusio reaaliaikaista arviointia varten taistelukentällä,
Digitaaliset kaksoset simulaatioskenaarioita varten .
Kuten näet, puolustusteollisuus tarjoaa rahoitusmaailmalle laajan valikoiman tuottoisia hankkeita.
Olemassa olevat tuotantolaitokset suljetaan ja siirretään puolustustarvikkeiden valmistukseen.
Esimerkkinä mainittakoon junavalmistaja Alstom Görlitzin tehtaalla Itä-Saksassa.
Tulevaisuudessa siellä valmistetaan uuden omistajan ja maasodankäyntijärjestelmien
toimittajan KNDS:n panssariajoneuvoja.
Vuonna 2022 konkurssiin mennyt MV Werften Group, joka aiemmin rakensi risteilyaluksia, valmistaa nyt
sota-aluksia ja niiden tarvikkeita Wismarin, Rostock-Warnemünden ja Stralsundin toimipaikoissa.
Rostock-Warnemünden alue siirtyy Bundeswehrille 87 miljoonalla eurolla.
EU:n komissio esitti puolustusteollisuusstrategian (EDIS) ja vastaavan investointiohjelman (EDIP) jo vuonna 2024.
Tavoitteena on näennäisesti vahvan, riippumattoman ja kilpailukykyisen puolustusteollisuuden rakentaminen EU:hun.
Kuten monissa paikoissa voidaan nähdä, tämä edistää asevarustelun tuotantoa.
Lisää askelia tähän suuntaan on odotettavissa.
Kun siviiliyritykset on muunnettu puolustustarvikkeiksi, paluu ei ole helposti mahdollista.
Ne valtavat rahamäärät, joita tällä hetkellä myönnetään erilaisten tehtaiden ja tuotantolaitosten muuntamiseen,
eivät luonnollisesti ole käytettävissä purkamiseen.
Koska tämä ei enää olisi "valtion edun mukaista suojella yleistä yleisöä" .
Veronmaksajien rahoja käytetään kansalaisyhteiskunnan ja kaupan pitkäaikaisten tuotantolaitosten tuhoamiseen.
Sen sijaan tuotetaan asioita, jotka soveltuvat vain tappamiseen ja tuhoamiseen, mutta joista ei
ole mitään tuottavaa hyötyä suurelle yleisölle.
Esimerkiksi tankista ei ole mitään hyötyä yleisölle jokapäiväisessä elämässä. Se vain istuu kasarmilla.
Sitä ei voi käyttää ambulanssi- tai taksikuljetuksiin jokapäiväisessä elämässä.
Siitä ei ole mitään hyötyä, mutta se syö paljon rahaa tuotantoon ja ylläpitoon.
Tähän käytetyt resurssit eivät sitten ole muiden alueiden väestön käytettävissä.
Se, miten investoinnit tehdään, on itse asiassa taloudellisesti merkittävää.
Sijoittaminen sotilaskalustoon on viime kädessä rahan tuhlaamista.
Tutkimukseen investoiminen voi toisaalta johtaa esimerkiksi parempaan terveyteen.
Investointi hyvään infrastruktuuriin voi tuoda talouskasvua alueelle jne.
Näin ollen toteamme, että sotataloudessa väestö voi maksaa enemmän vain ilman, että se voi
saada siitä lisää yksityistä taloudellista hyötyä.
Vaikka työttömyysluvut voivat laskea jyrkästi sotatalouden alussa, historiallinen kokemus osoittaa, että vauraus ei lisäänny.
Päinvastoin, puolustusmenojen rahoittamiseen käytettävä korkea verorasitus vähentää niitä.
Koska "uhkaavan sotilaallisen konfliktin" aikana rahaa ei juurikaan investoida yksityiselle sektorille, vaan
pääasiassa sotilasalalle, väestöltä puuttuvat väistämättä nämä resurssit jokapäiväisessä elämässä.
Jopa parhaat mielet, kuten tutkijat, asiantuntijat jne., käytetään puolustusteollisuudessa,
jolloin muille siviilialoille jää aukkoja.
Sodan sattuessa väestö maksaa myös omalla ja perheensä hengellä.
Jotkut epäluuloiset ihmiset saattavat epäillä, että rauhanajan talouden tuhoaminen ja työttömyyden kasvu on
tarkoituksellisesti suunniteltu, jotta sotataloudelle saataisiin myöhemmin lisää tukea.
Ensin tuhotaan rauhanomainen vaihtoehto, ja sitten, kun vaihtoehtoa muka ei ole, ainoa keino pelastaa
meidät taloudellisesta dilemmasta on puolustusteollisuus.
Kun tavallinen työläinen on taloudellisesti riippuvainen työstään asevarustustuotannossa,
hän väistämättä tukee nykyistä politiikkaa.
Jos katsotte taaksepäin historiaan, huomaatte, että nämä tapahtumat ovat ilmeisesti vain pitkälle
etukäteen suunnitellun agendan kehittymisen edistynyt vaihe.
Sodan valmisteluissa on aina samanlaisia malleja.
1. Strategioita laativat niin sanotut "aivoriihet", jotka määrittelevät sodan tavoitteet ja punnitsevat
huolellisesti riskit ja onnistumisen mahdollisuudet.
2. Mahdollisten kumppaneiden kanssa käydään salaisia neuvotteluja yksittäisten kumppaneiden etujen yhteensovittamiseksi.
"Odotetut saaliit" jaetaan tai luvataan - kuten lautapelissä "Riski", mutta nyt sen nimi on "Geopolitiikka".
3. Maan yleisesikuntaa kehotetaan tekemään asianmukaiset valmistelut ja valmistamaan
upseerikunta henkisesti vihollisen varalta.
4. Tukemalla tulevan vastustajan oppositioryhmiä kansalaisjärjestöjen ja oman tiedustelupalvelun toiminnan kautta
luodaan "syitä ja syitä" "välttämättömälle väliintulolle", jotta saadaan "moraalinen oikeutus" oman väestön edessä.
5. "Kumppanivaltioiden" lehdistöä ohjeistetaan esittämään mahdollinen vastustaja huonossa valossa.
Yleensä vedotaan rikoksiin ihmisyyttä ja inhimillisyyttä vastaan tai julistetaan välitöntä vaaraa
omalle väestölle valottamatta todellista taustaa.
Provosoivien kuvien ja tunteisiin vetoavien puheiden avulla massojen tunteet herätetään ja kanavoidaan.
6. Valtio rahoittaa asevarustelua ja edistää tarvittavien kaupallisten yritysten osallistumista.
7. Kouluissa, yliopistoissa ja jokapäiväisessä elämässä vedotaan isänmaalliseen tukeen yhteisen hyvän puolesta, jotta
seuraava sukupolvi innostuisi aikanaan palvelemaan asevoimissa.
8. Kun armeija on varustautunut, väestö on valmistautunut konfliktiin ja talous on
vakiintunut, puuttuu vain oikea tilaisuus iskeä.
Kohtien 4-8 järjestys voi vaihdella.
Valmistelut kestävät yleensä useita vuosia riippuen suunnitellun sotatoimen laajuudesta.
Miksi enemmistö ihmisistä hyväksyy sotatalouden ilman vastalauseita?
Tiedotusvälineiden vaikutus on yksi ratkaisevista tekijöistä väestön ohjaamisessa.
Se, jolla on valta tulkita, päättää, mikä on totta ja mikä ei.
Gustave Le Bon - yksi massapsykologian perustajista - selitti, miten ihmisten enemmistöä hallitsevat ensisijaisesti
tunteet, halut ja toiveet - eivät järki ja logiikka.
Se osoittaa, että väite, vaikka se olisi kuinka absurdi, voidaan iskostaa massoihin kiistämättömänä totuutena.
Tämä saavutetaan seuraavilla kolmella menetelmällä: ensinnäkin jatkuvalla toistamisella, toiseksi
emotionaalisella vahvistamisella ja kolmanneksi siirtämällä kuullut asiat ryhmän sisällä.
Näin valheesta tulee monille ihmisille näennäinen totuus.
Useimmat ihmiset eivät myöskään ole tietoisia siitä, missä määrin siirtyminen
sotatalouteen vähentää väestön sosiaalista hyvinvointia.
Jos he olisivat tietoisia tästä, vastustusta olisi paljon enemmän.
Geopoliittinen kehitys, jossa nyt olemme, suunniteltiin pääpiirteissään jo viime vuosisadan puolivälissä.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen amerikkalaiset globaalistrategit näkivät mahdollisuuden
laajentaa vaikutusvaltaansa itäblokin maihin.
Näin pyritään toteuttamaan globalistien ja finanssioligarkkien pitkään vaalima unelma - maailmanhallitus Yhdysvaltain johdolla.
Zbigniew Brzeziński oli John F. Kennedyn neuvonantaja vuodesta 1960.
Hän oli myös johtava maailmanlaajuinen strategi ja Yhdysvaltojen ja kansainvälisten
yritysten pitkäaikainen turvallisuusneuvonantaja.
Brzeziński hahmotteli tarvittavat vaiheet jo vuonna 1997 ilmestyneessä kirjassaan "The Only
World Power - America's Strategy of Dominance".
Brzezińskin kirjasta voidaan poimia monia niistä toimenpiteistä, joihin on ryhdytty kansallisessa ja kansainvälisessä
länsimaisessa politiikassa 1990-luvun alun jälkeen.
Vuonna 2015 George Friedman, yksityisen yhdysvaltalaisen ajatushautomon Stratforin perustaja ja entinen toimitusjohtaja,
ilmoitti, että Yhdysvaltain politiikan tavoitteena on yli sadan vuoden ajan ollut estää Saksan ja Venäjän välinen
liitto, koska se on suurin uhka Yhdysvaltain ylivallalle.
Hän korosti muun muassa Saksan ratkaisevaa roolia näiden tavoitteiden toteuttamisessa.
"Mitä Saksa aikoo tehdä?" - Heikko lenkki pelissä maailman herruudesta.
Kuten moni asia nyt osoittaa, sotatalouden haltuunoton lisäksi "heikko kohta Saksa" saatiin kuntoon.
Maailman johtavat finanssioligarkit käyttävät vaikutusvaltaansa tiedotusvälineisiin ja politiikkaan
laajentaakseen valtaansa ja saadakseen kansakunnat alistumaan.
Ei siis ole sattumaa, miten yhteiskunnat ja kansakunnat vaikuttavat.
Se johtuu pienen, vaikutusvaltaisen vähemmistön eduista vallan keskipisteissä.
Mitä voidaan päätellä massiivisesta siirtymisestä sotatalouteen?
Ilmeinen ja massiivinen siirtyminen "sotatalouteen" monissa Euroopan maissa ja kaikkialla maailmassa viittaa
vahvasti siihen, että sotaa valmistellaan tai käydään.
Se ei kuitenkaan välttämättä tarkoita, että sota olisi lähellä.
Se on kuitenkin merkki talouden rakenteen perustavanlaatuisesta muutoksesta - pois
rauhanjärjestyksestä kohti sotilaallista priorisointia.
Tämä resurssien ja rahoituksen uudelleen kohdentaminen tuntuu puutteena useimmilla
siviilialoilla ja johtaa huomattaviin tappioihin.
Nähtäväksi jää, tuleeko Eurooppaan todella sota vai ovatko kaikki sotaretoriikka ja
varustautuminen vain tervetullut harhautuskeino.
Kuten NATO-dokumentissamme (www.kla.tv/29106) selitetään, maailmanhallinnan
pakkomielteiset kulkevat samaan aikaan eri raiteilla.
Olipa kyse fyysisistä sodista tai harhautuksista, tavoite pysyy samana: keskitetyn maailmanhallituksen kulmakivien
luominen - täydellinen valvonta ja täydellinen tarkkailu.
Turvallisuuspoliittisissa keskusteluissa käytetään usein vuotta 2027 osoittamaan, milloin Euroopassa odotetaan syttyvän sota.
Useat Nato-maat - esimerkiksi Saksa, Puola ja Ruotsi - puhuvat siitä, että puolustusvalmiutta tarvitaan
vuoteen 2030 mennessä, koska on odotettavissa suuria konflikteja, jos pelotteet eivät toimi.
Saksan puolustusministeri Pistorius sanoi vuoden 2024 puolivälissä: "Meidän on
oltava valmiita sotaan vuoteen 2029 mennessä."
Nopea siirtyminen sotatalouteen ja muu lisääntyvä sodanlietsonta näyttävät viittaavan synkkään tulevaisuuteen.
Tämä tulevaisuus ei kuitenkaan ole muuttumaton.
Kansakuntien tehtävänä on päättää, mitä todella tapahtuu.
Mitä kukin voi tehdä? Voit sanoa "ei".
Sinun ei tarvitse työskennellä puolustusyhtiöissä, sinun ei tarvitse olla yllytetty, sinun
ei tarvitse ryhtyä kansalaiseksi univormussa.
Voit korottaa äänesi ja ottaa kantaa sotataloutta vastaan.
Voit valistaa lähimmäisiäsi näistä yhteyksistä.
Jokainen voi valita, osallistuuko hän vai ei.
Toimin vapaaehtoisena Kla.TV:ssä, koska maailmalla on oikeus eriävään mielipiteeseen.
Liity tiimiin ja tue työtämme.
Ota yhteyttä osoitteeseen: www.kla.tv/mitwirken
Sama veri virtaa sinussa ja minussa.
Poikina ja isinä me seisomme täällä
Rauha ja vapaus ovat kaikkien etu, kyllä, sitä varten me elämme.
Ei alkuperä, ei rotu, ei uskonto, on se, mikä erottaa sydämemme.
Vapaus ja rauha on visio elämisen arvoisesta maailmasta.
Ja nyt te haluatte pakottaa meidät tänne tappamaan julmasti toisiamme, vaikka todellisuudessa me kaikki olemme veljiä.
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Emme lähde sotaan kanssanne.
Emme kanna aseita, koska ne eivät koskaan johda voittoon."
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Emme lähde sotaan kanssanne.
Emme kanna aseita, koska ne eivät koskaan johda voittoon."
Kuinka kauan tämän on tarkoitus jatkua?
Sodanlietsonta, valta ja ahneus?
Kuule uhrit, jotka rukoilevat taivasta,
Kuka pysäyttää tämän hulluuden, jos emme me?
Jokainen, joka lietsoo ihmisissä pelkoa, vihaa ja vihaa, on sodanlietsoja ja ihmisvihaaja.
Hän on se, joka johtaa kaiken tuhoon ja kieltää kaiken ihmisyyden.
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Emme lähde sotaan kanssanne.
Emme kanna aseita, koska ne eivät koskaan johda voittoon."
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Emme lähde sotaan kanssanne.
Emme kanna aseita, koska ne eivät koskaan johda voittoon."
Ryöstätte lapsilta heidän isänsä! Hävetkää, te olette pettureita, kun johdatte viattomia
teurastukseen ja julistatte heidät moraalisesti oikeiksi.
Te kansat liitytte kukaan ei anna teille valtaa, veri, joka on käsissänne tulee vainoamaan teitä niin kauan kuin elätte!
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Emme lähde sotaan kanssanne.
Emme kanna aseita, koska ne eivät koskaan johda voittoon."
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Älkää käyttäkö meitä väärin vihanne vuoksi, lietsottu viha on kuin siemen, me emme ole teidän paholaisen jälkeläisiä!"
Me sanomme: "Ei meidän nimissämme!
Älkää käyttäkö meitä väärin ahneutenne vuoksi, te kärsitte vahingon itse, sillä pian joudutte kohteeksi!"