Zdravo!
Pročitao sam nešto zanimljivo u jednom od najnovijih brojeva S&G.
Ako još ne znate S&G, pogledajte ga ovdje.
Članak S&G pozivao se na članak iz Spiegela iz jula ove godine pod naslovom:
Rijeka Laba dostiže historijski nizak nivo kod Magdeburga.
Odlomak iz teksta Spiegela:
Nivo vode rijeke Labe u blizini Magdeburga pao je na historijski minimum.
Na mostu za prenos snage, nivo vode je iznosio 44 centimetra.
To bi bio najniži nivo vode ikada zabilježen na ovoj lokaciji.
I drugi mediji su također osjetili priliku i objavili naslove poput: "Elba na najnižem nivou vode ikada", što je bio Bild.
I: "Nivo vode Labe u Magdeburgu je niži nego ikad prije", kaže MDR.
Članak u Spiegelu nastavlja: "Organizacija za zaštitu okoliša BUND je uzbunjen."
S obzirom na niske nivoe vode, ona poziva da se razmotri prekid brodarstva na rijeci Labi.
Promjena teme:
Ako vam zatreba razglednica s prekrasnog mjesta na kojem upravo sada stojim, ali vam se ne sviđa relativno novi most u pozadini,
imam ovdje razglednicu za koju mislim da prikazuje most koji je prethodio ovom i koji je
nekad stajao nekoliko stotina metara nizvodno.
Razglednica je malo starija, datira iz 1904. godine.
Ovdje možete vidjeti most kakav je tada bio, a ispod njega nekoliko djece koja se prskaju u ostacima rijeke Labe.
15 centimetara iznad nule na mjestu mjerenja.
Možda bih trebao kasnije poslati ovu razglednicu Der Spiegelu s nekoliko korisnih objašnjenja na poleđini, na
primjer da je upoređivanje mjerenja nivoa vode nezgodno jer je Laba bila nekoliko puta izdužena za plovidbu.
Danas je korito rijeke Labe dublje i užije, zbog čega voda teče brže.
Identični nivo stoga obično rezultira većom brzinom protoka vode nego prije.
Nivo vode se mjeri u Magdeburgu od 1772. godine.
Najniža zabilježena brzina protoka Labe kod mosta Magdeburg Strombrücke, koja je ispitana u izvještaju, nije
ove godine otprilike 130 kubnih metara u sekundi, nego 95 kubnih metara u sekundi iz 1904. godine.
Hajde da bliže pogledamo primjer godine 1904.
Novine Sächsische Zeitung su objavile nekoliko fotografija ovoga.
Ako ne bismo trebali upoređivati nivoe, uporedimo umjesto toga slike.
Ovdje također možete vidjeti djecu kako se kupaju.
Ljudi koji traže blago koje je palo u rijeku i čamci koje su njihovi vlasnici zabave radi
vozili duž obale rijeke u kočijama vučenim konjima.
Ili evo male grupe koja igra skat ispod mostovnog stuba.
Cijeli članak u Sächsische Zeitungu opisuje brojne male, posebne događaje na presušenoj
Labi u relativno veselim i opuštenim tonovima.
Bez današnjih brižnih i uljudnih medija, da li ljudi tada jednostavno nisu razmišljali dovoljno unaprijed
da predvide paniku koju je takva situacija zaslužila?
Evo videa "katastrofalne godine 2025." za direktnu vizualnu usporedbu.
Ako je ova godina najgora od početka evidentiranja nivoa vode, zašto SZ komentariše:
Prelazak rijeke sada, uprkos njenom navodno niskom nivou, je izuzetno opasan.
Ali 1904. godine čak je i to bilo moguće. Kraj citata.
MDR također upozorava: "Policija ističe da nivo vode ne odgovara stvarnoj dubini vode."
Labu još uvijek nije moguće preći pješice.
Bilo kakvi pokušaji bili bi opasni po život zbog struje.
Oh, u redu.
Najgore presušivanje Labe vjerovatno je bilo i pomalo "asimptomatsko" i ne tako jasno
uočljivo, kao što je to često slučaj s koronavirusom.
Sada ostaje pitanje: zašto naša medija pokušavaju iskoristiti svaki događaj, čak i one koji su samo
djelomično relevantni, da nas educiraju o klimatskoj katastrofi?
Ovo pitanje se razmatra u ovom izvrsnom izvještaju Kla.TV-a, koji bih vam ovdje preporučio.
Malo upozorenje: Ovdje su jasno navedeni i opisani porijeklo, pokretači i imena onih koji profitiraju od ovog poslovnog
modela, zajedno s objašnjenjem kako sve to funkcioniše.
Pa pogledaj! Bye.