"Čovjek čovjeku nije vuk."
Međunarodna konferencija pod ovim naslovom održana je u Berlinu 12–13. jula 2025.
Događaj su organizirali Institut Schiller, Académie de Géopolitique de Paris i
Ostdeutsches Kuratorium von Verbänden e.V. (OKV).
Potpredsjednik OKV-a, Joachim Bonatz, održao je predavanje o "komercijalnoj strani" trenutnih ratova, tj. ko su profiteri.
Slušajte ovdje blago skraćeno predavanje koje koristi brojeve da pokaže kako njemačko
stanovništvo biva gurnuto u dugove zbog zahtjeva NATO-a.
O Joachim Bonatzu:
rođen 1947. u Ore Mountains, srednjoškolska diploma, dekorativni slikar
Diplome iz IT-a, poslovne administracije, prava
25 godina u oružanim snagama DDR-a, radeći u pionirskoj izviđačkoj službi
zaposlen kod OKV-a od penzionisanja
Dama i gospodo, Želio bih zahvaliti gospođi Zepp-LaRouche što mi je pružila priliku da iznesem svoja razmišljanja o komercijalnoj
strani ratova pred ovim odborom u sklopu konferencije Instituta Schiller. Za uvod sam odabrao citat iz Friedrich Schillera :
Rat je najbolji trgovac. Pretvara željezo u zlato.
U vezi sa nedavnim samitom NATO-a održanim 25. juna 2025:
Odlučeno je, zaobilazeći nacionalne parlamente, da se 5 posto BDP-a zemalja NATO-a potroši na naoružanje.
Moj nastavnik matematike u šestom razredu često je govorio da ne treba uspoređivati jabuke i kruške.
Ovo se ovdje namjerno radi kako bi se obmanula populacija.
5 posto bruto domaćeg proizvoda čini gotovo 50 posto državnog budžeta.
Ova odluka o povećanju od 5 posto vrši ogroman pritisak da se smanje svi ostali budžetski
stavci, posebno socijalna izdvajanja za stanovništvo.
Da bi se iz građana izvukli novci, potrebna je opravdanost.
U tu svrhu su imenovani vanjski neprijatelji – u ovom konkretnom slučaju Rusija – koja
navodno želi napasti zemlje NATO-a 2028/29.
Želio bih citirati Carla Petera Fröhlinga :
Požuda za moći i strah su oduvijek bili kopači grobnica slobode i mira.
U Njemačkoj je bruto domaći proizvod iznosio 4,31 biliona eura u 2024. godini.
Pet posto od toga iznosi 215 milijardi eura, koje je Njemačka obvezala potrošiti na vojnu opremu u roku od jedne godine.
Svake godine!
Koliki je bio njemački državni budžet u 2024. godini, iz kojeg se ovo treba platiti?
Nacionalni budžet je iznosio 476,8 milijardi eura u 2024. godini.
Nacionalni budžet za 2025. godinu se trenutno odlučuje.
Ovo nije uravnoteženo i odlikuje se visokim zaduživanjem.
Držimo se troškova na odbranu.
Marcus Tullius Cicero je rekao: "Moć rata je neograničena sredstva."
Ovo pokazuje da se NATO priprema za rat!
Dogovoreni iznos od 215 milijardi eura ne odgovara stvarnim planovima za državni budžet.
Njemačka želi ponovo uvesti obavezni vojni rok i gleda na Dansku, koja je odlučila da vojni rok učini
obaveznim i za muškarce i za žene do 1. jula 2025.
Izgradnja i opremanje kasarata, oprema i plaće sve utiču na vojne troškove.
Istovremeno postoje planovi za uključivanje rezervista, što zauzvrat zahtijeva opremu i slično.
Žele pretvoriti njemačke oružane snage u moderno ratovanje dronovima, ali ne znaju parametre.
Više od 1.000 tenkova Leopard 2, 2.500 oklopnih transportera, flota, proizvodnja
projektila itd. nalaze se na nejasnoj listi želja.
Godine 2020. projekt FCAS je dogovoren i pokrenut između Njemačke i Francuske.
Plan je bio koristiti najsavremenije jurišne avione u pratnji bespilotnih letjelica i rojeva dronova.
Procjena je bila 500 milijardi eura.
Nakon što je zaustavljen u SAD-u, ponovo će biti pokrenut.
Ovi i mnogi drugi planovi su se vratili.
Osim toga, postoje i druge "neiscrpne rupe", kao što je безуslovna podrška Ukrajini novcem njemačkih poreznih
obveznika bez ikakvog parlamentarnog glasanja o pojedinačnim darovima – što moramo s iznenađenjem konstatirati.
Oni su podijeljeni u tri dijela:
1. Direktne finansijske subvencije – Zelena stranka trenutno poziva na značajno povećanje.
2. Dostave robe, kako za ljude Ukrajine, tako i za sve vrste vojne opreme.
3. Uz to se prazne arsenali Bundeswehra i zalihe državnih rezervi.
Da bi sve ovo finansirala, odlazeća vlada, čak i prije nego što je nova vlada stupila na dužnost, obavezala se da
će opteretiti narod dodatnim ratnim dugom od 1 bilion eura.
Međutim, na dan 31. decembra 2024. godine, Njemačka kao država, isključujući dugove saveznih
pokrajina i općina, imala je dug od 2,509 biliona eura.
Daljnjim zaduživanjem od jednog biliona eura, njemački dug je skočio na 3,509 biliona, a kraja se ne nazire.
Ko je u poziciji da posudi tako ogromne sume novca njemačkoj državi?
Osam od deset najvećih svjetskih upravitelja imovinom ima sjedište u Sjedinjenim Američkim Državama. Black Rock je na vrhu liste.
Slučajno, gospodin Friedrich Merz je bio predsjednik Nadzornog odbora kompanije BlackRock Asset Management
Deutschland Aktiengesellschaft od 2016. do 2020. godine.
Obično se kamatna stopa zasniva na kreditnom rejtingu zajmoprimca – što je on nesigurniji, to je viša – kao i na
tržištu, stopama inflacije i prilikama za ostvarivanje profita u drugim oblicima ulaganja.
Ako pretpostavimo kamatnu stopu od samo 5 posto na duži rok, godišnja kamata na zajam od
3,5 biliona eura iznosi 175 milijardi eura!
215 milijardi za naoružanje plus 175 milijardi kamata iznosi 390 milijardi eura.
Još nije vraćen ni jedan peni duga!
Osim toga, penzije koje se finansiraju iz državnog budžeta moraju se uzeti u obzir.
U 2024. godini, ovaj iznos je iznosio 54,67 milijardi eura.
Uz to dolaze i plate državnih službenika i državnih zaposlenika.
Bez ikakvog istraživanja, lako je pretpostaviti da su ovi iznosi znatno veći od penzija –
posebno ako Njemačka želi uvesti obavezni vojni rok.
Radi jednostavnosti, pretpostavit ću da će trošak ovoga iznositi samo oko 55 milijardi u isplatama penzija.
Ovo rezultira ukupnim izdacima od 500 milijardi.
Podsjetnik:
Međutim, državni budžet u 2024. godini iznosio je samo 476,8 milijardi eura.
Nijedan od ostalih budžetskih stavki, kao što su penzije, obrazovanje, drugi fondovi
socijalnog osiguranja itd., se ne uzima u obzir!
Novo zaduživanje je neizbježno u interesu zajmodavaca.
To je zato što su povećanja kamatnih stopa opravdana u slučaju neizvjesnog otplate, što se može očekivati na osnovu navedenog.
Uprkos svim trikovima, Klingbeilov nacrt budžeta za 2025. godinu nije mogao sakriti novo zaduživanje.
Ovo nas dovodi do zaključka da se u drugim oblastima državnog budžeta mora drastično smanjiti izdvajanje, i
da čak ni tada država neće moći ispuniti svoje obaveze.
Oružje i kamatne isplate pojedu sve ostale budžete.
Gore navedene brojke mogu se pronaći na internetu.
U sjednicama Bundestaga navode se različite brojke.
U svakom slučaju, međutim, planovi predviđaju daljnje zaduživanje.
Francuski maršal Gian Giacomo Trivulzio :
Za vođenje rata potrebne su tri stvari: novac (tj. zajmovi), novac (tj. zajmovi) i još novca (tj. zajmovi).
Ovim brojkama koje sam vam predstavio ilustriram da je državni budžet preopterećen, kao što je gore navedeno.
Nakon toga će se samo ukratko dotaknuti daljnjih pitanja fiskalne politike.
Statistike iz drugih zemalja NATO-a pokazuju da su od glavnih zemalja NATO-a — Sjedinjenih Američkih Država, Francuske,
Ujedinjenog Kraljevstva, Njemačke, Italije, Španije i Kanade — samo Sjedinjene Američke Države imale izdaci za
odbranu nešto više od 3 posto bruto domaćeg proizvoda.
Ostale su varirale između 1,0 i 2,4 posto od 2006. do 2024. Sve su te zemlje već teško zadužene.
Gledajući sve zemlje NATO-a, čak je i tvrdnja da će sve zemlje NATO-a do 2025. godine dostići 2,0 posto krajnje upitna.
Portugal će vjerovatno postići samo 1,5 posto BDP-a pribjegavajući trikovima.
Ako sve ostale zemlje NATO-a osim SAD-a povećaju svoje izdaci za odbranu na 5 posto, ukupan iznos bi i dalje
bio za 11 posto niži od trenutnih izdaca za odbranu SAD-a.
Na osnovu ovih razvoja, može se bojati da u doglednoj budućnosti dogovoreni cilj od 5 posto
neće biti dovoljan i da će biti dodatno povećan.
Sljedeća usporedba je zanimljiva u odnosu na narative o prijetnji iz čisto financijske perspektive:
U 2024. godini, izdaci za odbranu zemalja NATO-a bili su deset puta veći od ukupnih izdataka za
odbranu svih zemalja BRICS-a i Sjeverne Koreje.
Samo ovaj aspekt pokazuje ko koga prijeti.
Sve zemlje NATO-a smanjuju svoje budžete u korist naoružanja i već su duboko zadužene.
Benjamin Franklin je rekao: "Ratovi se ne plaćaju tokom rata; račun stiže kasnije."
Ostale činjenice koje treba uzeti u obzir u ovom kontekstu su:
Finansijska moć dolara kao globalne rezervne valute, koja omogućava SAD-u da preuzima
dug daleko izvan svojih ekonomskih mogućnosti.
Internet pokazuje da SAD ima dug od 37,36 biliona dolara.
Teret kamata SAD-a je veći od njegovih vojnih izdataka.
Rješavanje ovog sukoba je jedan od ciljeva Trumpove administracije.
Trenutno se to postiže namjernim snižavanjem vrijednosti dolara.
Vojno-industrijski kompleks (MIC) u SAD-u je moćna sila koja neprestano traži novo
gorivo – nove ugovore i nove prilike za profit.
Sjedinjene Američke Države su više od 100 godina najvažniji svjetski dobavljač vojne opreme.
Sa 5 posto poreznih prihoda zemalja NATO-a namijenjenih za naoružanje, MIK daje SAD-u priliku da ih sastavi.
To je državna politika zemalja NATO-a.
Eksploatacija resursa u Globalnom jugu za otplatu dugova i osiguranje vladine vlasti.
Uz moć dolara i zakona o patentima, proteklih decenija došlo je do preraspodjele
bogatstva sa globalnog juga na "zlatnu milijardu".
BRICS, kao odgovor na ovu nepravdu, je novi strašilo.
Mediji malo pažnje posvećuju ovoj vezi.
Izraelski posrednički rat protiv Irana može se smatrati jednim primjerom.
U ovom kontekstu želio bih citirati bivšeg američkog predsjednika Dwighta Davida Eisenhowera :
Svaka puška koja se proizvede, svaki ratni brod koji se spusti na vodu, svaka raketa koja se ispaljuje, u
konačnici znači krađu od onih koji gladuju i nisu nahranjeni.
Pitanje je sada koja bi rješenja mogla biti.
I ovdje bih samo želio citirati Frederica Joliot-Curieja :
Nijedna država niti pojedinac ne može spriječiti rat.
Samo ako narodi svih nacija djeluju zajedno, mogu postići ovaj cilj.
Citim IG Metall od 20. septembra 2014. sa njegovom "Rezolucijom konferencije delegata u Stuttgartu":
U dugoročnom periodu bilo bi poželjno potpuno ukinuti proizvodnju oružja i izvoz oružja.
Zato što je proizvodnja oružja nehumana i ogroman gubitak svih vrsta resursa.
A Albert Einstein :
Mir se ne može održati silom. Može se postići samo razumijevanjem.
Nadam se da sam vam ovdje uspio prenijeti, koristeći Njemačku kao primjer, razumijevanje da 5 posto BDP-a predstavlja preraspodjelu
nacionalnog bogatstva i nameće prekomjerno opterećenje društvu.
Ovo se odnosi na svaku državu koja ima takvu obavezu.
11. jula 2025. izvršni direktor JP Morgana Jamie Dimon je raščistio račune s Evropom: "Evropa gubi."
Hvala vam na pažnji.