"Čovjek čovjeku nije vuk."
Međunarodna konferencija pod ovim naslovom održana je u Berlinu 12. i 13. srpnja 2025.
Događaj su organizirali Institut Schiller, Académie de Géopolitique de Paris i
Ostdeutsches Kuratorium von Verbänden e.V. (OKV).
Potpredsjednik OKV-a, Joachim Bonatz, održao je predavanje o "komercijalnoj strani" suvremenih ratova, tj. tko su profiteri.
Poslušajte ovdje nešto skraćeno predavanje koje koristi brojke kako bi pokazalo kako se njemačko
stanovništvo gura u dugove zbog zahtjeva NATO-a.
O Joachim Bonatzu:
rođen 1947. u Ore Mountains, srednjoškolska diploma, dekorativni slikar
Diplome iz informatike, poslovne administracije, prava
25 godina u oružanim snagama NR Njemačke, radeći u pionirskoj izviđačkoj službi
zaposlen kod OKV-a od umirovljenja
Dames i gospodo, Želio bih zahvaliti gospođi Zepp-LaRouche što mi je pružila priliku iznijeti svoja razmišljanja o komercijalnoj
strani ratova pred ovim odborom u sklopu konferencije Instituta Schiller. Kao uvod odabrao sam citat iz Friedricha Schillera :
Rat je najbolji trgovac. Pretvara željezo u zlato.
U vezi s nedavnim samitom NATO-a održanim 25. lipnja 2025.:
Odlučeno je, zaobilazeći nacionalne parlamente, da se 5 posto BDP-a zemalja NATO-a potroši na naoružanje.
Moj nastavnik matematike u šestom razredu često je govorio da ne treba uspoređivati jabuke i kruške.
Ovo se ovdje namjerno radi kako bi se obmanulo stanovništvo.
5 posto bruto domaćeg proizvoda čini gotovo 50 posto državnog proračuna.
Ova odluka o 5 posto vrši ogroman pritisak na smanjenje svih ostalih proračunskih stavki,
osobito socijalnih izdataka za stanovništvo.
Kako bi se iz građana izvukli novci, potrebna je opravdanost.
U tu svrhu imenuju se vanjski neprijatelji – u ovom konkretnom slučaju Rusija – koja
navodno želi napasti zemlje NATO-a 2028./29.
O ovoj temi citiram Carla Petera Fröhlinga :
Požuda za moći i strah oduvijek su bili kopači grobova slobode i mira.
U Njemačkoj je bruto domaći proizvod u 2024. iznosio 4,31 bilijuna eura.
Pet posto toga iznosi 215 milijardi eura, što je Njemačka obećala potrošiti na vojnu opremu u jednom godini.
Svake godine!
Koliki je bio njemački državni proračun u 2024. godini, iz kojeg se ovo treba platiti?
Državni proračun iznosio je 476,8 milijardi eura u 2024. godini.
Državni proračun za 2025. godinu trenutno se odlučuje.
Ovo nije uravnoteženo i karakterizira ga visoko financiranje dugom.
Držimo se potrošnje na obranu.
Marcus Tullius Cicero rekao je: "Moć rata su neograničena sredstva."
Ovo pokazuje da se NATO priprema za rat!
Dogovoreni iznos od 215 milijardi eura ne odgovara stvarnim planovima za državni proračun.
Njemačka želi ponovno uvesti obvezni vojni rok i gleda na Dansku, koja je odlučila učiniti vojni
rok obveznim za muškarce i žene do 1. srpnja 2025.
Izgradnja i opremanje kasarni, oprema i plaće sve utječu na vojne troškove.
Istovremeno postoje planovi za uključivanje rezervista, što pak zahtijeva opremu i slično.
Žele preobraziti njemačke oružane snage u moderno ratovanje dronovima, ali ne znaju parametre.
Više od 1.000 tenkova Leopard 2, 2.500 oklopnih transportera, flota, proizvodnja
projektila itd. nalaze se na nejasnoj listi želja.
Godine 2020. projekt FCAS-a dogovoren je i pokrenut između Njemačke i Francuske.
Plan je bio koristiti najsuvremenije jurišne zrakoplove u pratnji bespilotnih letjelica i rojeva dronova.
Procjena je bila 500 milijardi eura.
Nakon što je zaustavljen u SAD-u, ponovno će biti pokrenut.
Ovi i mnogi drugi planovi su se vratili.
Osim toga, postoje i druge "neiscrpne rupe", poput безуvjetne potpore Ukrajini novcem njemačkih poreznih obveznika
bez ikakvih parlamentarnih glasovanja o pojedinačnim darovima – što moramo s iznenađenjem primijetiti.
Oni su podijeljeni u tri dijela:
1. Izravne financijske subvencije – Zelena stranka trenutno poziva na značajno povećanje.
2. Dostave robe, kako za ljude Ukrajine, tako i za sve vrste vojne opreme.
3. Uz to dolazi i pražnjenje arsenala Bundeswehra i robe iz državnih rezervi.
Kako bi sve to financirala, odlazeća vlada, čak i prije nego što je nova vlada stupila na dužnost, obvezala se
opteretiti narod dodatnim ratnim dugom od 1 bilijun eura.
Međutim, na dan 31. prosinca 2024. Njemačka kao država, isključujući dugove saveznih zemalja
i općina, imala je dug od 2,509 bilijuna eura.
Daljnjim zaduživanjem od jednog bilijuna eura, njemački dug je skočio na 3,509 bilijuna, a kraja se ne nazire.
Tko je u poziciji posuditi tako ogromne svote novca njemačkoj državi?
Osam od deset najvećih svjetskih upravitelja imovinom ima sjedište u Sjedinjenim
Američkim Državama. Black Rock je na vrhu popisa.
Slučajno, g. Friedrich Merz bio je predsjednik Nadzornog odbora tvrtke BlackRock Asset Management
Deutschland Aktiengesellschaft od 2016. do 2020. godine.
Obično se kamatna stopa temelji na kreditnom rejtingu zajmoprimca – što je on nesigurniji, to je viša – kao i na
tržišnim uvjetima, stopama inflacije i prilikama za ostvarivanje dobiti u drugim oblicima ulaganja.
Ako pretpostavimo kamatnu stopu od samo 5 posto na duži rok, godišnja kamata na zajam od
3,5 bilijuna eura iznosi 175 milijardi eura!
215 milijardi za naoružanje plus 175 milijardi kamata iznosi 390 milijardi eura.
Još nije vraćen ni jedan novčić duga!
Osim toga, mirovine koje se financiraju iz državnog proračuna moraju se uzeti u obzir.
U 2024. godini taj je iznos iznosio 54,67 milijardi eura.
Uz to dolaze plaće državnih službenika i državnih zaposlenika.
Bez ikakvog istraživanja lako je pretpostaviti da su ovi znatno viši od mirovina –
osobito ako Njemačka želi uvesti obvezni vojni rok.
Radi jednostavnosti pretpostavit ću da će trošak ovoga iznositi samo oko 55 milijardi u mirovanskim isplatama.
To rezultira ukupnim izdacima od 500 milijardi.
Podsjetnik:
Međutim, državni proračun u 2024. iznosio je samo 476,8 milijardi eura.
Nijedan od ostalih proračunskih stavki, kao što su mirovine, obrazovanje, ostali fondovi
socijalnog osiguranja itd., nije uzet u obzir!
Novo zaduživanje je neizbježno u interesu zajmodavaca.
To je zato što su povećanja kamatnih stopa opravdana u slučaju neizvjesnog otplate, što se može očekivati na temelju navedenog.
Unatoč svim trikovima, Klingbeilov nacrt proračuna za 2025. godinu nije mogao prikriti novo zaduživanje.
To nas dovodi do zaključka da se u drugim područjima državnog proračuna mora drastično smanjiti izdaci, i
da čak ni tada država neće moći ispuniti svoje obveze.
Isplate naoružanja i kamata pojedu sve ostale proračune.
Gornje brojke mogu se pronaći na internetu.
U sjednicama Bundestaga navode se različiti podaci.
U svakom slučaju, međutim, planovi predviđaju daljnje zaduživanje.
Francuski maršal Gian Giacomo Trivulzio :
Za vođenje rata potrebne su tri stvari: novac (tj. zajmovi), novac (tj. zajmovi) i još novca (tj. zajmovi).
Ovim brojkama koje sam vam predstavio ilustriram da je državni proračun prenapregnut, kao što je gore navedeno.
Nadalje će se samo ukratko dotaknuti dodatna pitanja fiskalne politike.
Statistike iz drugih zemalja NATO-a pokazuju da su od glavnih zemalja NATO-a — Sjedinjenih Američkih Država, Francuske,
Ujedinjenog Kraljevstva, Njemačke, Italije, Španjolske i Kanade — samo Sjedinjene Američke Države imale izdaci
za obranu nešto više od 3 posto bruto domaćeg proizvoda.
Ostale su se kretale između 1,0 i 2,4 posto od 2006. do 2024. Sve su te zemlje već teško zadužene.
Gledajući sve zemlje NATO-a, čak je i tvrdnja da će sve zemlje NATO-a do 2025. godine postići 2,0 posto vrlo upitna.
Portugal će vjerojatno postići samo 1,5 posto BDP-a pribjegavajući trikovima.
Ako sve ostale zemlje NATO-a osim SAD-a povećaju svoje izdatke za obranu na 5 posto, ukupni iznos i dalje bi bio za
11 posto niži od trenutnih američkih izdataka za obranu.
Na temelju ovih razvoja, može se bojati da u doglednoj budućnosti dogovoreni cilj od 5 posto
neće biti dovoljan i da će biti dodatno povećan.
Sljedeća usporedba je zanimljiva u odnosu na narative o prijetnji iz čisto financijske perspektive:
U 2024. godini, obrambeni izdaci zemalja NATO-a bili su deset puta veći od zajedničkih obrambenih
izdataka svih zemalja BRICS-a i Sjeverne Koreje.
Samo ovaj aspekt pokazuje tko koga prijeti.
Sve zemlje NATO-a smanjuju svoje proračune u korist naoružanja i već su duboko zadužene.
Benjamin Franklin je rekao: "Ratovi se ne plaćaju za vrijeme rata; račun stiže kasnije."
Ostale činjenice koje treba uzeti u obzir u ovom kontekstu su:
Financijska moć dolara kao globalne rezervne valute, koja omogućuje SAD-u da preuzima
dug daleko izvan vlastite ekonomske snage.
Internet pokazuje da SAD ima dug od 37,36 bilijuna dolara.
Teret kamata SAD-a veći je od njegovih vojnih izdataka.
Rješavanje ovog sukoba jedan je od ciljeva Trumpove administracije.
Trenutno se to postiže namjernim snižavanjem vrijednosti dolara.
Vojno-industrijski kompleks (MIC) u SAD-u je moćna sila koja neprestano traži novo
gorivo – nove ugovore i nove prilike za profit.
Sjedinjene Američke Države su više od 100 godina najvažniji svjetski dobavljač vojne opreme.
S 5 posto poreznih prihoda zemalja NATO-a namijenjenih za naoružanje, MIK SAD-u daje priliku da ih sastavi.
To je državna politika zemalja NATO-a.
Eksploatacija resursa u Globalnom jugu za otplatu dugova i osiguranje vladine vlasti.
Uz moć dolara i zakona o patentima, proteklih desetljeća svjedočili smo preraspodjeli
bogatstva s globalnog juga na "zlatnu milijardu".
BRICS, kao odgovor na ovu nepravdu, novi je strašilo.
Mediji malo obraćaju pažnju na ovu vezu.
Izraelski posrednički rat protiv Irana može se smatrati jednim primjerom.
U ovom kontekstu želio bih citirati bivšeg američkog predsjednika Dwighta Davida Eisenhowera :
Svaka puška koja se proizvede, svaki ratni brod koji se spusti na vodu, svaka raketa koja se ispaljuje, u
konačnici znači krađu od onih koji gladuju i nisu nahranjeni.
Pitanje je sada koje bi rješenja mogla biti.
I ovdje bih samo želio citirati Frederica Joliot-Curieja :
Nijedna država niti pojedinac ne može spriječiti rat.
Samo ako narodi svih nacija djeluju zajedno, mogu postići ovaj cilj.
Navodim IG Metall od 20. rujna 2014. s njegovom "Rezolucijom konferencije delegata u Stuttgartu":
U dugoročnom razdoblju bilo bi poželjno potpuno ukinuti proizvodnju oružja i izvoz oružja.
Zato što je proizvodnja oružja nehumana i ogroman gubitak svih vrsta resursa.
A Albert Einstein :
Mir se ne može održati silom. Može se postići samo razumijevanjem.
Nadam se da sam vam ovdje uspio prenijeti, koristeći Njemačku kao primjer, razumijevanje da 5 posto BDP-a
predstavlja redistribuciju nacionalnog bogatstva i nameće prekomjerno opterećenje društvu.
Ovo se odnosi na svaku državu koja ima takvu obvezu.
11. srpnja 2025. izvršni direktor JP Morgana Jamie Dimon ukorio je Europu: "Europa gubi."
Hvala vam na pažnji.