"Az ember nem az ember farkasa"
Ez volt a címe annak a nemzetközi konferenciának, amelyet 2025. július 12-13. között tartottak Berlinben.
A szervezők a Schiller Intézet, az Académie de Géopolitique de Paris és az Ostdeutsche
Kuratorium von Verbänden e.V., röviden OKV voltak.
Az OKV alelnöke, Joachim Bonatz a jelenlegi háborúk "kereskedelmi oldaláról" beszélt, azaz arról, hogy kik a haszonlesők.
Hallgassa meg itt a kissé rövidített előadást, amely számadatokkal mutatja be, hogy a német lakosságot
hogyan sodorják adósságcsapdába a NATO-célkitűzések.
Joachim Bonatzról:
született 1947-ben az Érchegységben, érettségizett, dekorációs festő
Informatikai, üzleti adminisztrációs, jogi végzettség
25 év az NDK fegyveres szerveiben, úttörő felderítésben
Aktív az OKV-ben a nyugdíjfolyósítás kezdete óta
Hölgyeim és uraim, Szeretném megköszönni Zepp-LaRouche asszonynak, hogy megengedte, hogy a Schiller Intézet
konferenciáján elmondjam a háborúk kereskedelmi oldaláról szóló gondolataimat, és
bevezetésként Friedrich Schiller idézetét választottam :
"A legjobb kereskedő a háború. A vasat arannyá változtatja."
A NATO 2025. június 25-i csúcstalálkozójáról:
Ez utóbbi a nemzeti parlamentek megkerülésével úgy döntött, hogy a NATO-országok GDP-jének 5 százalékát fegyverkezésre költi.
Az érettségi matektanárom gyakran mondta, hogy nem szabad almát és körtét összehasonlítani.
Ezt szándékosan teszik, hogy megtévesszék a nyilvánosságot.
A bruttó hazai termék 5 százaléka egy ország nemzeti költségvetésének közel 50 százalékát teszi ki.
Ezzel az 5 százalékos döntéssel hatalmas nyomás nehezedik az összes többi költségvetési tétel,
különösen a lakosság szociális kiadásainak csökkentésére.
Ahhoz, hogy a polgárokból pénzt lehessen kicsikarni, indoklásra van szükség.
Megnevezik a külső ellenséget - ebben a konkrét esetben Oroszországot -, amely állítólag
2028/29-ben meg akarja támadni a NATO-államokat.
Carl Peter Fröhlinget szeretném idézni:
"A hatalomvágy és a félelem mindig is a szabadság és a béke sírásói voltak."
Németország bruttó hazai terméke 2024-ben 4,31 billió eurót tesz ki.
Ennek 5 százaléka 215 milliárd euró, amelyet Németország egyetlen év alatt háborús fegyverkezésre fordít.
Minden évben!
Mekkora volt Németország állami költségvetése 2024-ben, hogy ezt ki tudja fizetni?
A nemzeti költségvetés 2024-ben 476,8 milliárd eurót tett ki.
A 2025-ös állami költségvetés véglegesítése folyamatban van.
Ez nem kiegyensúlyozott, és magas adósságfinanszírozás jellemzi.
Maradjunk a védelmi kiadásoknál.
Marcus Tullius Cicero mondta: "A háború hatalma a korlátlan pénz".
Ez mutatja: A NATO háborúra készül!
Az elfogadott 215 milliárd euró nem tükröződik a nemzeti költségvetés tényleges terveiben.
Németország újra be akarja vezetni a kötelező katonai szolgálatot, és Dániára tekint, amely törvényben
döntött arról, hogy 2025. július 1-jétől mind a férfiak, mind a nők számára kötelező katonai szolgálatot vezet be.
A laktanyák építése és berendezése, a felszerelés és a fizetések befolyásolják a katonai költségeket.
Ugyanakkor be akarják vonni a tartalékosokat, ami viszont felszerelést és hasonlókat igényel.
Át akarják alakítani a Bundeswehrt a modern drónhadviselésre, és nem ismerik a paramétereket.
Több mint 1000 Leopard2 harckocsi, 2500 gyalogsági harcjármű, flotta, rakétagyártás stb.
szerepel a nem részletezett kívánságlistán.
2020-ban Németország és Franciaország megállapodott és elindította az FCAS projektet.
A tervek szerint a legmodernebb támadó repülőgépeket pilóta nélküli légi járművek és drónrajok kísérik.
A becsült összeg 500 milliárd euró volt.
Az amerikai megálló után újraindul.
Ezek és sok más terv is visszatért.
Vannak más "feneketlen hordók" is, mint például Ukrajna feltétel nélküli támogatása a német adófizetők pénzéből,
anélkül, hogy az egyes ajándékokról parlamenti szavazást tartanának - amint azt megdöbbenve tapasztaljuk.
Ezek három részre oszthatók:
1. Közvetlen pénzügyi támogatások - A Zöldek jelenleg jelentős emelést követelnek.
2. áruszállítások, mind az ukrajnai emberek életét szolgáló, mind pedig mindenféle haditechnikai cikkek.
3 Ezenkívül kiürítik a német fegyveres erők arzenáljait és a nemzeti árutartalékokat.
Mindezek finanszírozása érdekében a kormány, amelyet leszavaztak, még az új kormány hivatalba lépése előtt
megadta magát, és további 1 billió eurós háborús adósságteherrel terhelte meg az embereket.
Ugyanakkor 2024. december 31-én Németország államként 2,509 billió eurós adósságteherrel rendelkezik, a
szövetségi államok és az önkormányzatok adósságát nem számítva.
Az újabb egymilliárd eurós hitelfelvétellel a német adósságteher 3,509 billió euróra ugrott, és nem látszik a vége.
Ki van abban a helyzetben, hogy a német államnak ilyen hatalmas összegeket kölcsönözzön?
A világ 10 legnagyobb vagyonkezelője közül 8 az Egyesült Államokban található. A csúcson a Black Rock áll.
Véletlenül Friedrich Merz úr 2016 és 2020 között a "BlackRock Asset Management Deutschland
Aktiengesellschaft" felügyelőbizottságának elnöke volt.
Normál esetben a kamatláb a hitelfelvevő minősítésén alapul - minél bizonytalanabb, annál magasabb -,
valamint a piacon, az inflációs rátákon és az egyéb befektetési formákban rejlő nyereséglehetőségeken.
Ha hosszú távon csak 5 százalékos kamattal számolunk, akkor a 3,5 billió eurós hitel után fizetendő éves kamat 175 milliárd euró!
215 milliárd a fegyverkezésre plusz 175 milliárd kamat, ami 390 milliárd euró.
Az adósságból egy centet sem fizettek vissza!
Ezenkívül figyelembe kell venni az állami költségvetésből finanszírozandó nyugdíjakat is.
Ez 2024-ben összesen 54,67 milliárd eurót tesz ki.
Ehhez jönnek még a köztisztviselők és az állami alkalmazottak fizetései.
Kutatás nélkül triviális feltételezni, hogy ezek lényegesen magasabbak, mint a nyugdíjak - különösen, ha
Németország kötelező katonai szolgálatot akar bevezetni.
Az egyszerűség kedvéért feltételezem, hogy ennek költsége csak 55 milliárd körüli nyugdíj lesz.
Ez összesen 500 milliárdos kiadást eredményez.
Emlékeztető:
A nemzeti költségvetés azonban 2024-ben csak 476,8 milliárd eurót tett ki.
Az egyéb költségvetési tételek, mint például a nyugdíjak, oktatás, egyéb szociális alapok stb. nem kerülnek figyelembe vételre!
Az új hitelfelvételek előre programozottan a pénzkölcsönzők érdekeit szolgálják.
A kamatemelések ugyanis akkor jogosak, ha a visszafizetés bizonytalan, ami a fentiek alapján várható.
Klingbeil 2025-ös költségvetési tervezete minden trükk ellenére sem tudta elrejteni az új adósságot.
Ez arra a felismerésre vezet bennünket, hogy az állami költségvetés egyéb tételeit masszívan
csökkenteni kell, és hogy az állam mégis túlterhelt a kötelezettségeinek teljesítése tekintetében.
A fegyverkezés és az érdekeltségi szolgáltatások minden más költségvetést felemésztenek.
A fenti számadatok az interneten kutathatók.
A Bundestag ülésein más számadatokat is idéznek.
A tervek azonban mindenesetre további új hitelfelvételt irányoznak elő.
Gian Giacomo Trivulzio francia marsall :
"Három dolog kell a háborúhoz: pénz (azaz kölcsönök), pénz (azaz kölcsönök) és még több pénz (azaz kölcsönök)."
Ezekkel a számokkal, amelyeket bemutattam Önöknek, világossá teszem, hogy az állami
költségvetés túlterhelt, ahogyan azt fentebb állítottuk.
A többi pénzügyi politikai kérdést az alábbiakban csak érintjük.
A többi NATO-ország statisztikái azt mutatják, hogy a nagy NATO-országok - az USA, Franciaország, az Egyesült Királyság,
Németország, Olaszország, Spanyolország és Kanada - közül csak az USA védelmi kiadásai
haladják meg a bruttó hazai termék 3 százalékát.
A többiek 2006 és 2024 között 1,0 és 2,4 százalék között mozogtak. Ezek az országok mindegyike már most is súlyosan eladósodott.
Ha az összes NATO-országot nézzük, még az az állítás is erősen megkérdőjelezhető, hogy
2025-re az összes NATO-ország eléri a 2,0 százalékot.
Portugália valószínűleg csak trükkökkel fogja elérni a GDP 1,5 százalékát.
Ha az USA kivételével az összes többi NATO-ország 5 százalékra emelné védelmi kiadásait, akkor is 11 százalékkal kevesebb
lenne a teljes összeg, mint az USA jelenlegi védelmi kiadásai.
Ezeket a fejleményeket figyelembe véve félő, hogy az elfogadott 5 százalékos célérték belátható
időn belül nem lesz elegendő, és tovább kell növelni.
A következő összefüggés már csak pénzügyi szempontból is érdekes a fenyegetésről szóló történetekkel kapcsolatban:
2024-ben a NATO-országok fegyverkezési kiadásai tízszer akkorák voltak, mint az összes BRICS-országé és Észak-Koreaé.
Már ez a szempont is mutatja, hogy ki kit fenyeget.
Valamennyi NATO-ország a fegyverkezés javára csökkenti költségvetését, és már most is súlyosan eladósodott.
Benjamin Franklin mondta: "A háborúkért nem a háború idején fizetnek, a számlát később kapják meg".
További megjegyzendő tények ebben az összefüggésben:
a dollár mint globális tartalékvaluta pénzügyi ereje, amely lehetővé teszi az USA számára, hogy saját
gazdasági erejét messze meghaladó mértékű adósságot vállaljon.
Az USA nettó adósságállománya 37,36 billió dollár.
Az USA kamatterhei magasabbak, mint a védelmi kiadásai.
E konfliktus feloldása a Trump-kormányzat egyik célja.
Ez jelenleg a dollár értékének szándékos csökkentésével történik.
Az amerikai katonai-ipari komplexum (MIC) olyan hatalmi tényező, amely telhetetlenül keresi az
új megrendeléseket és az új profitlehetőségeket.
Az Egyesült Államok több mint 100 éve a világ legfontosabb védelmi felszerelés-beszállítója.
A NATO-országok fegyverkezési célokra szánt 5 százalékos adójából a MIC lehetőséget ad az USA-nak, hogy megvásárolja azokat.
Ez a NATO-országok állami politikája.
Erőforrás-lopás a globális délen az adósságok fedezésére és a kormány hatalmának biztosítására.
Az elmúlt évtizedekben a dollár és a szabadalmi jog erejét arra használták fel, hogy a vagyont a
globális délről az "aranymilliárdok" javára osszák újra.
[A BRICS mint válasz erre az igazságtalanságra egy új ellenségkép.
Ez a kapcsolat kevés figyelmet kap a médiában.
Izrael Irán elleni proxy-háborúja az egyik példa erre.
Szeretném idézni Dwight David Eisenhower volt amerikai elnököt erről az általános összefüggésről:
"Minden legyártott puska, minden hadihajó, amelyet vízre bocsátanak, minden kilőtt rakéta végső soron lopást
jelent azoktól, akik éheznek és nem jutnak élelemhez."
Most az a kérdés, hogy mik lehetnek a megoldások?
Itt is csak idézni fogok. Frederic Joliot-Curie : erről:
"Egyetlen nemzet, egyetlen ember sem tudja egyedül megakadályozni a háborút.
Csak akkor érhetik el ezt a célt, ha minden állam népei együtt lépnek fel."
Idézem az IG-Metall 2014. szeptember 20-i "A stuttgarti küldöttgyűlés határozata" című dokumentumát:
"Hosszú távon kívánatos lenne a fegyvergyártás és a fegyverexport teljes megszüntetése.
Mert a fegyvergyártás embertelen és mindenféle erőforrás óriási pazarlása."
És Albert Einstein :
"A békét nem lehet erőszakkal fenntartani. Csak megértéssel lehet elérni."
Remélem, Németország példáján keresztül sikerült megértetnem Önökkel, hogy a GDP 5 százaléka a nemzeti
vagyon újraelosztását jelenti, és túlterheli a társadalmat.
Ez minden olyan államra vonatkozik, amely ilyen kötelezettséggel rendelkezik.
2020. július 11-én a JP Morgan vezérigazgatója, Jamie Dimon leszámolt Európával: "Európa veszít".
Köszönjük a figyelmüket.