Uusi kouluvuosi alkoi elokuun puolivälissä noin miljoonalle lapselle Sveitsissä.
Se, mikä ennen alkoi muistikirjoista, kynistä ja kirjoista, alkaa nyt yhä useammin kannettavista tietokoneista ja tableteista.
Koulutusjärjestelmän digitalisointi on kiihtynyt Saksassa merkittävästi.
Kantonien hallitusten ja parlamenttien päätöslauselmien arviointi osoittaa, että yli puolet kantoneista on käynnistänyt kattavia
digitalisointiohjelmia kouluissaan neljän viime vuoden aikana.
Vuosittain investoidaan todennäköisesti yli 100 miljoonaa Sveitsin frangia.
Menoja perustellaan digitaalisen koulutuksen paljon mainostetuilla eduilla:
joustavuuden lisääminen, yksilölliset oppimispolut ja digitaalisten taitojen
edistäminen, vain muutamia esimerkkejä mainitakseni.
Vaikka Sveitsi keskittyy edelleen digitaalisten koulutusmaisemien edistämiseen, ulkomailla tilanne on toinen.
Tanskan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden ja Ruotsin kaltaiset maat, jotka ovat aikoinaan olleet digitaalisten
koulutusjärjestelmien edelläkävijöitä, ovat nyt ottamassa askelta taaksepäin ja vaativat tervettä
tasapainoa analogisen ja digitaalisen opetuksen välillä.
Näyttöjen käytön pitkän aikavälin seurauksia lasten ja nuorten terveydelle ja
hyvinvoinnille ei ole vielä riittävästi dokumentoitu.
Kla.TV varoitti jo vuonna 2018 useissa ohjelmissa lasten ja nuorten lisääntyvästä kontrolloimattomasta
mediankulutuksesta ja siihen liittyvistä lisääntyvistä terveys- ja psykologisista vaikutuksista.
Saksalaisen sairausvakuutusyhtiön "pronova BKK" vuonna 2019 julkaisemassa tutkimuksessa päädytään samaan tulokseen:
"Älypuhelimet, tabletit ja pelikonsolit loitsivat lapset. Tällä on dramaattisia seurauksia heidän terveydelleen.
Lastenlääkärit näkevät kaikenikäisillä lapsilla terveysongelmia, joiden syynä he pitävät lisääntyvää mediankäyttöä."
Kolme neljäsosaa kyselyyn osallistuneista lastenlääkäreistä totesi, että erityisesti kymmenen- ja
kolmetoistavuotiailla lapsilla on terveysongelmia.
Lastenlääkärit raportoivat sosiaalisten ongelmien lisääntymisestä 79 prosentissa tapauksista, lihavuuden lisääntymisestä 75
prosentissa, kielenkehityksen häiriöistä 70 prosentissa, motorisista puutteista 66 prosentissa ja
oppimisen kehityksen häiriöistä 59 prosentissa tapauksista.
Digitaalisen koulutuksen edistymisen ylle on syntymässä yhä synkempi varjo, joka on toistaiseksi jäänyt suurelta osin
huomaamatta: lasten lyhytnäköisyyden nopea lisääntyminen.
Kiinalaisen tutkimusryhmän tuoreessa tutkimuksessa esitetään hälyttäviä lukuja:
Joka kolmas lapsi maailmassa on jo nyt likinäköinen - ja suuntaus on kasvava.
Ennusteiden mukaan vuoteen 2050 mennessä noin 40 prosentilla kaikista yli viisivuotiaista lapsista on likinäköisyys .
Näin massiivisella lisäyksellä olisi kauaskantoisia seurauksia terveyteen, koulutukseen ja yhteiskuntaan.
Riippumaton uutiskanava "uncut news" julkaisi sarjan tutkimuksia, jotka todistavat digitaalisten näyttöjen
käytön kielteiset vaikutukset lasten silmien terveyteen.
Kesäkuussa 2024 BMC Public Health -lehdessä julkaistussa meta-analyysissä, jossa analysoitiin tietoja 19 tutkimuksesta,
joihin osallistui 102 360 lasta ja nuorta Itä-Aasiasta, Etelä-Aasiasta, Euroopasta ja Pohjois-Amerikasta, todettiin, että
tietokoneen ääressä vietetty ruutuaika vaikuttaa eniten myopiaan.
Tutkijat havaitsivat myös, että jokainen lisätunti päivittäistä ruutuaikaa lisäsi likinäköisyyden kehittymisen todennäköisyyttä
7 prosentilla, mikä osoittaa, että pienikin näytön käytön lisääntyminen ajan mittaan vaikuttaa likinäköisyyteen.
Näkövammaisuuden lisäksi likinäköisyys johtaa muihin terveyteen ja elämäntapaan liittyviin ongelmiin.
Tanskan lapsi- ja opetusministeri Mattias Tesfaye pyysi vuonna 2023 antamassaan haastattelussa anteeksi sitä, että tanskalaisten
lasten ja nuorten sukupolvea oli käytetty koekaniineina digitaalisessa kokeilussa, jonka
laajuutta ja seurauksia ei voitu ennakoida.
Luokkahuone ei ole teini-ikäisen makuuhuoneen jatke, jossa ihmiset striimaavat, pelaavat ja tekevät ostoksia.
Koulut ovat liian kauan olleet suurten teknologiayritysten alaisia, ja yhteiskunta on ollut
liian "ihastunut" digitaalisen maailman ihmeisiin.
Eikö digitaalisen koulutusjärjestelmän laajentamista pitäisi harkita uudelleen myös tässä maassa?
Tanskan kaltaisten edelläkävijämaiden kokemuksista on vielä mahdollisuus ottaa oppia ja kehittää
koulutusjärjestelmä, joka ei ole vain lasten silmille helppo vaan myös edistää heidän yleistä hyvinvointiaan.
Auta meitä lisäämään vanhempien, opettajien, kouluviranomaisten ja poliittisten päättäjien tietoisuutta
digikasvatuksen riskeistä jakamalla tätä ohjelmaa.