Augusta vidū aptuveni vienam miljonam bērnu Šveicē sākās jaunais mācību gads.
Tas, kas agrāk sākās ar piezīmjdatoriem, pildspalvām un grāmatām, tagad arvien biežāk sākas ar klēpjdatoriem un planšetdatoriem.
Izglītības sistēmas digitalizācija Vācijā ir ievērojami paātrinājusies.
Izvērtējot kantonu valdību un parlamentu rezolūcijas, secināts, ka vairāk nekā puse kantonu pēdējo četru gadu laikā
ir uzsākuši visaptverošas skolu digitalizācijas programmas.
Iespējams, ka gadā tiks ieguldīti vairāk nekā 100 miljoni Šveices franku.
Šie izdevumi ir pamatoti ar plaši slavētajiem digitālās izglītības ieguvumiem:
lielāks elastīgums, individualizēti mācību ceļi un digitālo prasmju veicināšana, un tas ir tikai daži no tiem.
Lai gan Šveice turpina pievērst uzmanību digitālās izglītības veicināšanai, ieskats ārzemēs atklāj citādu ainu.
Tādas valstis kā Dānija, Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Zviedrija, kas savulaik bija digitālo izglītības
sistēmu pionieres, pašlaik sper soli atpakaļ un aicina panākt veselīgu līdzsvaru starp analogo un digitālo mācīšanu.
Ekrāna lietošanas ilgtermiņa ietekme uz bērnu un jauniešu veselību un labklājību vēl nav pietiekami dokumentēta.
Kla.TV jau 2018. gadā vairākos raidījumos brīdināja par pieaugošo nekontrolēto mediju patēriņu bērnu un jauniešu
vidū un ar to saistīto ietekmi uz veselību un psiholoģiju.
Vācijas uzņēmuma veselības apdrošināšanas fonda "pronova BKK" 2019. gadā publicētajā pētījumā nonākts pie tāda paša secinājuma:
"Viedtālruņi, planšetdatori un spēļu konsoles apbur bērnus. Tam ir dramatiskas sekas uz viņu veselību.
Pediatri novēro visu vecumu bērnu veselības problēmas, ko viņi saista ar pieaugošo plašsaziņas līdzekļu lietošanu."
Trīs ceturtdaļas no aptaujātajiem pediatriem konstatēja, ka veselības problēmas ir īpaši
bērniem vecumā no desmit līdz trīspadsmit gadiem.
Pediatri ziņo, ka 79 % gadījumu pieaug sociālās problēmas, 75 % gadījumu palielinās aptaukošanās, 70 % - valodas
attīstības traucējumi, 66 % - kustību traucējumi un 59 % gadījumu - mācīšanās attīstības traucējumi.
Digitālās izglītības progresu aizvien tumšāk aizēno blakusparādība, kas līdz šim ir
palikusi nepamanīta: strauji pieaug bērnu tuvredzība.
Nesen veikts Ķīnas pētnieku grupas pētījums sniedz satraucošus skaitļus:
Viens no trim bērniem visā pasaulē jau tagad ir tuvredzīgs, un šī tendence pieaug.
Saskaņā ar prognozēm līdz 2050. gadam aptuveni 40 % no visiem bērniem vecumā no pieciem gadiem un vecākiem būs tuvredzīgi .
Šādam milzīgam pieaugumam būtu tālejošas sekas veselībā, izglītībā un sabiedrībā.
Neatkarīgais ziņu kanāls "Uncut News" publicēja virkni pētījumu, kas pierāda digitālo ekrānu
lietošanas negatīvo ietekmi uz bērnu acu veselību.
2024. gada jūnijā žurnālā BMC Public Health publicētajā metaanalīzē, kurā analizēti dati no 19 pētījumiem, kuros
piedalījās 102 360 bērni un pusaudži no Austrumāzijas, Dienvidāzijas, Eiropas un Ziemeļamerikas,
konstatēts, ka vislielāko ietekmi uz tuvredzību atstāj ekrānā pavadītais laiks pie datora.
Pētnieki arī novēroja, ka ar katru papildu ekrāna lietošanas stundu ikdienā par 7 % pieauga varbūtība saslimt ar
tuvredzību, tādējādi parādot, ka pat neliels ekrāna lietošanas pieaugums laika gaitā veicina tuvredzību.
Papildus redzes traucējumiem tuvredzība rada arī citas ar veselību un dzīvesveidu saistītas problēmas.
2023. gadā Dānijas bērnu un izglītības ministrs Matiass Tesfajs intervijā atvainojās par to, ka viena Dānijas bērnu un
jauniešu paaudze tika izmantota kā izmēģinājuma trusīši digitālā eksperimentā, kura apmērus un sekas nebija iespējams paredzēt.
Klase nav pusaudžu guļamistabas turpinājums, kur cilvēki straumē, spēlē un iepērkas.
Pārāk ilgi skolas ir bijušas pakļāvīgas lielajiem tehnoloģiju uzņēmumiem, un sabiedrība ir
pārāk "aizrāvusies" ar digitālās pasaules brīnumiem.
Vai šajā valstī nevajadzētu pārskatīt arī digitālās izglītības sistēmas paplašināšanu?
Joprojām ir iespēja mācīties no tādu progresīvu valstu kā Dānija pieredzes un izveidot izglītības sistēmu, kas ne tikai
ir ērta bērnu acīm, bet arī sekmē viņu vispārējo labklājību.
Palīdziet mums veicināt vecāku, skolotāju, skolu iestāžu un politisko lēmumu pieņēmēju izpratni par
digitālās izglītības riskiem, izplatot šo programmu.