Skal folk stadig vide, hvad de spiser i morgen?
Indtil nu skulle ingredienserne angives på forarbejdede fødevarer, og genetisk modificerede
fødevarer skulle mærkes i overensstemmelse hermed.
Dette bør ændres i overensstemmelse med virksomhedernes og politikernes ønsker!
Situationen i Schweiz
I Schweiz har forbundsrådet forlænget genteknologimoratoriet indtil 2030, hvormed forsøg på
friland med gammel genteknologi fortsat er forbudt.
Men samtidig ønsker han at reducere de statslige regler og standarder for ny genteknologi for
at gøre sådanne produkter hurtigere salgbare.
I den "gamle" genteknologi kanaliseres fremmed genetisk materiale ind i plantecellen ved hjælp af f.eks. bakterier.
De få planter, hvor installationen fører til den ønskede ændring, skulle omhyggeligt udvælges.
Med den "nye" genteknologi bruges visse metoder som CRISPR/Cas til at indsætte det fremmede
genetiske materiale på det ønskede sted i planten.
Det gør det muligt at foretage ændringer i det genetiske materiale, som ikke er mulige med den gamle genteknologi.
Men det medfører også flere risici og mulige bivirkninger.
Udkastet til den schweiziske forbundslov "Planter afledt af nye avlsteknologier" er i øjeblikket i høring,
hvor kantoner, politikere og interesserede parter bliver bedt om at kommentere på det.
Selv lovens titel lover ikke godt. Den nye genteknologi skjules her behændigt af udtrykket "nye avlsteknologier".
Lovens indhold: De nye forædlingsteknologier skal undtages fra den stadig gældende genteknologilov.
Det ville betyde, at komplekse godkendelsesprocedurer og risikovurderinger af
genetisk modificerede planter kunne udelades.
Det vil resultere i hurtigere markedsgodkendelse og vil derfor være mere omkostningseffektivt for forskningen.
Denne vildledende emballage ville dog betyde, at den ansvarlige forbruger ikke længere ville have nogen chance
for at genkende fødevarer og planter, der er modificeret med ny genteknologi, som sådanne.
Først og fremmest: 60 organisationer er gået sammen om at danne "SAG" (Schweizer Allianz
Gentechfrei), for at føre kampagne mod dette nye lovforslag.
De kræver det: Hvor der er genteknologi, skal der være genteknologi på det!
Samtidig kører foreningen "For GMO-fri mad" et folkeinitiativ frem til begyndelsen af marts 2026, som ikke kun har
til formål at forhindre deregulering af ny genteknologi, men også at sikre GMO-fri produktion i Schweiz.
Hvis den foreslåede lov godkendes af de schweiziske kantoner, politiske partier og interesserede parter i høringsprocessen, og
loven træder i kraft, vil planter, der tidligere ikke kunne patenteres, pludselig blive
patenterbare takket være et juridisk trick!
Ifølge SAG Newsletter No. 134 er mere end 1.000 europæiske sorter allerede berørt af sådanne patentansøgninger.
Vores informative program om "Great Reset in the food supply" viser konsekvenserne af denne patenteringsmani i flere detaljer!
Hvad handler den nye genteknologi egentlig om?
Hvis et gensplejset stykke DNA kan fremstilles kunstigt fra en naturlig plante og dermed patenteres, så bør patentet også
gælde for planterne med denne naturlige DNA-stump, selv om det normalt er forbudt at tage patent på naturlige planter.
Hvis disse naturlige, men patenterede planter desuden bruges til at fremavle nye sorter eller til at så deres frø i
landbruget, skal der betales tilsvarende licensafgifter! .
Det ville have vidtrækkende konsekvenser for især mange små landbrug, da de selv skulle
bære de deraf følgende omkostninger og risici.
Et eksempel Jordans sygdom-virussen blev opdaget i 2014 og truer også tomat- og peberproduktionen her i Europa.
Virksomheder som Bayer, BASF, Rijk Zwaan og Syngenta har opdaget resistensgener i vilde tomatplanter og efterfølgende taget
patent på planter, der er resistente over for Jordan-virussen.
Store virksomheder gør krav på dusinvis af gensekvenser fra tomatplanten.
Resultatet er en patentjungle, der blokerer for adgang til tomatplanter som udgangsmateriale for traditionel forædling.
Muligheden for at bruge naturlige, men patenterede planter til traditionel forædling ville også være økonomisk
håbløs, da licensafgifterne skyder i vejret, jo tættere forædleren kommer på at markedsføre produktet.
Til sagen:
Hvis vi i Schweiz og i hele Europa ikke gør modstand mod dereguleringen af ny genteknologi, vil store virksomheder som
Bayer, Corteva og Syngenta snuppe alle patentrettighederne.
De ejer allerede i fællesskab et patentkartel på CRISPR, som er grundlaget for den nye genteknologi.
Den nye genteknologi truer med at gøre traditionelle avlere afhængige af licensaftaler og presse dem ud af markedet.
På længere sigt vil dette spil ende med den store nulstilling, som ofte er blevet nævnt på Kla.TV:
Noget, der er helt naturligt, skal forbydes eller gøres dårligt på et tyndt grundlag og erstattes af patenterbare, kunstige og
genmodificerede laboratorieprodukter - med det resultat, at nogle få virksomheder får
mere og mere indflydelse på fødevareforsyningen.
Virksomhederne tjener stort på det, og befolkningen får ikke længere lov til at dyrke "normale tomater".
Virksomhederne øger deres magt og bliver rigere, mens befolkningen bliver mere og mere afhængig og fattigere.
Hvad skal man gøre ved det?
Schweiziske vælgere har mulighed for at underskrive initiativet om fødevarebeskyttelse og indsamle
yderligere underskrifter inden den 3. marts 2026.
Initiativet kræver streng regulering af de nye genteknologiske metoder i genteknologiloven.
For EU-landene ser det ud til, at flertallet af deres faste repræsentanter i Bruxelles har stemt for dereguleringsforslaget.
Men forhandlingerne mellem EU-parlamentet, medlemslandene (EU-rådet) og EU-Kommissionen er endnu ikke afsluttet.
Alle, der stadig ønsker at vide og selv bestemme, hvad de spiser i morgen, bør straks kontakte deres medlem af Europa-Parlamentet
og bede dem om at forhindre godkendelse af ny genteknologi.
Tak for dit bidrag til bevarelsen af vores naturlige fødevarer!