Trebaju li ljudi i dalje znati što jedu sutra?
Do sada su sastojci morali biti navedeni na prerađenoj hrani, a genetski modificirana
hrana morala je biti označena u skladu s tim.
To će se promijeniti, prema željama korporacija i političara!
Situacija u Švicarskoj
U Švicarskoj je Savezno vijeće produžilo moratorij na genetski inženjering do 2030., , što znači da će terenska
ispitivanja sa starim genetskim inženjeringom ostati zabranjena.
Istovremeno, međutim, želi smanjiti vladine propise i standarde za novi genetski inženjering kako
bi takvi proizvodi brže postali tržišno dostupni.
U "starom" genetskom inženjeringu, strani genetski materijal unosi se u biljne stanice, na primjer, uz pomoć bakterija.
Nekoliko biljaka u kojima umetanje dovodi do željene promjene moralo je biti mukotrpno odabrano.
S "novim" genetskim inženjeringom, strani genetski materijal ubacuje se na željeno mjesto u
biljci pomoću određenih metoda poput CRISPR/Cas.
To omogućuje promjene genetskog materijala koje nisu moguće starim tehnikama genetskog inženjeringa. Međutim, to
također podrazumijeva povećane rizike i potencijalne nuspojave.
Nacrt švicarskog saveznog zakona "Biljke iz novih tehnologija oplemenjivanja" trenutno prolazi kroz proces
konzultacija, u kojem se od kantona, političara i zainteresiranih strana traži da se izjasne.
Sam naziv zakona ne sluti na dobro. Novi genetski inženjering ovdje je vješto prikriven
izrazom "nove tehnologije oplemenjivanja".
Sadržaj zakona: Nove tehnologije oplemenjivanja bit će izuzete od još uvijek važećeg Zakona o genetskom inženjeringu.
To bi značilo da bi se mogli izostaviti složeni postupci odobravanja i procjene rizika za genetski modificirane biljke.
To bi rezultiralo bržim odobrenjem za tržište i stoga bi bilo isplativije za istraživanje.
Međutim, ovo varljivo pakiranje značilo bi da odgovorni potrošač više ne bi imao priliku prepoznati hranu i
biljke modificirane korištenjem novog genetskog inženjeringa.
Prije svega: 60 organizacija udružilo se u "SAG" (Švicarski savez bez GMO-a) kako bi se
borili protiv ovog novog zakonodavnog prijedloga.
Zahtijevaju: Gdje postoji genetski inženjering, treba ga i označiti kao "genetski inženjering"!
Istovremeno, udruga „za genetski modificiranu hranu“ provodi popularnu inicijativu do početka ožujka 2026., koja ima za cilj
ne samo spriječiti deregulaciju novog genetskog inženjeringa, već i osigurati proizvodnju
bez genetski modificiranih tvari u Švicarskoj.
Ako se dio DNK koji je genetski izrezan iz prirodne biljke može umjetno proizvesti i time patentirati, tada bi se patent trebao
primjenjivati ​​i na biljke s tim prirodnim fragmentom DNK, čak i ako je patentiranje prirodnih biljaka inače zabranjeno.
Prema SAG obavijesti br. 134, više od 1000 europskih sorti već je pogođeno takvim patentnim prijavama.
Naš obrazovni program o "Great Reset u opskrbi hranom" otkriva posljedice ove manija patentiranja još detaljnije!
O čemu se točno radi u novom genetskom inženjerstvu?
Ako se genetski izrezan komad DNK može umjetno proizvesti iz prirodne biljke i tako patentirati, tada bi se patent
trebao primjenjivati ​​i na biljke s tim prirodnim isječkom DNK, iako je patentiranje prirodnih biljaka inače zabranjeno.
Nadalje, ako se te prirodne, ali patentirane biljke koriste za uzgoj novih sorti ili za njihovo sjeme za
sjetvu u poljoprivredi, pripadaju odgovarajuće tantijeme!
To bi imalo dalekosežne posljedice, posebno za mnoga mala poljoprivredna gospodarstva, jer bi
sama morala snositi nastale troškove i rizike.
Primjer: Virus Jordan otkriven je 2014. godine i prijeti proizvodnji rajčice i paprike i ovdje u Europi.
Tvrtke poput Bayera, BASF-a, Rijk Zwaana i Syngenta otkrile su gene otpornosti u divljim biljkama rajčice i
potom podnijele patente za biljke otporne na virus Jordan.
Velike korporacije polažu pravo na desetke genetskih sekvenci biljke rajčice.
Rezultat je patentna džungla koja blokira pristup biljkama rajčice kao početnom materijalu za tradicionalni uzgoj.
Mogućnost korištenja prirodnih, ali patentiranih biljaka za tradicionalni uzgoj također bi bila financijski
beznadna, jer naknade za licenciranje rastu što se uzgajivač više približava komercijalizaciji proizvoda.
Ukratko:
Ako se mi u Švicarskoj i diljem Europe ne usprotivimo deregulaciji novog genetskog inženjeringa, velike korporacije
poput Bayera, Corteve i Syngente preuzet će sva patentna prava.
Zajedno već posjeduju patentni kartel za CRISPR, osnovu novog genetskog inženjeringa.
Novi genetski inženjering prijeti tradicionalnim uzgajivačima ovisnošću o ugovorima o licenciranju i istiskivanjem s tržišta.
Dugoročno gledano, ova će igra kulminirati Velikim resetom koji se često spominje na Kla.TV-u:
Nešto potpuno prirodno treba zabraniti ili ocrniti pod slabim izgovorima i zamijeniti patentiranim, umjetnim i genetski
modificiranim laboratorijskim proizvodima – s rezultatom da će nekoliko korporacija imati sve veći utjecaj na opskrbu hranom.
Korporacije će od toga ostvariti ogromne profite, a stanovništvo više neće smjeti uzgajati "normalne rajčice".
Korporacije povećavaju svoju moć i postaju sve bogatije, dok stanovništvo postaje sve ovisno i siromašnije.
Što se može učiniti po tom pitanju?
Švicarski birači imaju priliku potpisati inicijativu za zaštitu hrane i prikupiti dodatne potpise do 3. ožujka 2026.
Inicijativa poziva na strogu regulaciju novih metoda genetskog inženjeringa u Zakonu o genetskom inženjeringu.
Čini se da je većina stalnih predstavnika zemalja Europske unije u Bruxellesu odobrila prijedlog deregulacije.
Međutim, pregovori između EU parlamenta, država članica (Vijeća EU) i EU komisije još uvijek su u tijeku.
Svatko tko želi znati i sam odlučiti što će sutra jesti trebao bi odmah kontaktirati svog predstavnika EU i zatražiti
od njega da spriječi odobrenje novog genetskog inženjeringa.
Hvala vam na vašem doprinosu očuvanju naše prirodne hrane!