Ali naj ljudje še vedno vedo, kaj bodo jedli jutri?
Do zdaj je bilo treba na predelanih živilih navesti sestavine, gensko spremenjena živila pa so morala biti ustrezno označena.
To bi se moralo spremeniti glede na želje korporacij in politikov!
Razmere v Švici
V Švici je zvezni svet podaljšal moratorij na gensko inženirstvo do leta 2030 , s katerim so še naprej
prepovedani poskusi na prostem s starim genskim inženirstvom.
Hkrati pa želi zmanjšati vladne predpise in standarde za nov genski inženiring , da bi se takšni izdelki hitreje tržili.
Pri "starem" genskem inženiringu se tuj genski material v rastlinsko celico vnese na primer s pomočjo bakterij.
Skrbno je bilo treba izbrati tistih nekaj rastlin, pri katerih je vgradnja povzročila želeno spremembo.
Pri "novem" genskem inženiringu se za vnos tujega genskega materiala na želeno mesto v rastlino
uporabljajo določene metode, kot je CRISPR/Cas.
To omogoča spremembe genskega materiala, ki s starim genskim inženiringom niso mogoče. Vendar to
prinaša tudi več tveganj in možnih stranskih učinkov.
Osnutek švicarskega zveznega zakona "Rastline, pridobljene z novimi tehnologijami gojenja" je trenutno v postopku
posvetovanja, v katerem so kantoni, politiki in zainteresirane strani pozvani, da predložijo svoje pripombe.
Že sam naslov zakona ne napoveduje nič dobrega. Novi genski inženiring je v njem
spretno skrit z izrazom "nove tehnologije vzreje".
Vsebina zakona: Nove tehnologije za vzrejo naj bi bile izvzete iz še vedno veljavnega Zakona o genskem inženiringu.
To bi pomenilo, da bi lahko opustili zapletene postopke odobritve in ocene tveganja za gensko spremenjene rastline.
To bi omogočilo hitrejšo odobritev trga in bi bilo zato stroškovno učinkovitejše za raziskave.
Vendar pa bi ta zavajajoča embalaža pomenila, da odgovorni potrošnik ne bi imel več možnosti prepoznati živil in
rastlin, spremenjenih z novim genskim inženiringom, kot takih.
Najprej: 60 organizacij je združilo moči v "SAG" (Schweizer Allianz Gentechfrei) , da bi se
borile proti temu novemu zakonodajnemu predlogu.
Zahtevajo: Kjer je genska tehnika, naj bo na njej tudi genska tehnika!
Hkrati združenje "Za hrano brez GSO" do začetka marca 2026 izvaja ljudsko pobudo, katere cilj ni le preprečiti
deregulacijo novega genskega inženiringa, temveč tudi zagotoviti proizvodnjo brez GSO v Švici.
Če bodo švicarski kantoni, politične stranke in zainteresirane strani v postopku posvetovanja potrdili predlagani zakon in bo
zakon začel veljati, bodo rastline, ki jih prej ni bilo mogoče patentirati, zaradi pravnega trika nenadoma postale patentabilne!
Po podatkih iz glasila SAG št. 134 so takšne patentne prijave že vplivale na več kot 1 000 evropskih sort.
Naša informativna oddaja o "Veliki ponovni vzpostavitvi preskrbe s hrano" podrobneje prikazuje posledice te patentne manije!
Kaj točno pomeni novi genski inženiring?
Če je mogoče iz naravne rastline umetno pridobiti gensko spremenjen delček DNK in ga tako patentirati, potem bi moral
patent veljati tudi za rastline s tem naravnim delčkom DNK, čeprav je patentiranje naravnih rastlin običajno prepovedano.
Če se te naravne, vendar patentirane rastline uporabljajo za vzgojo novih sort ali semen za setev v
kmetijstvu, je treba plačati ustrezne licenčnine!
To bi imelo daljnosežne posledice zlasti za številne majhne kmetije, saj bi morale same nositi nastale stroške in tveganja.
Primer Virus Jordanove bolezni je bil odkrit leta 2014 in ogroža pridelavo paradižnika in paprike tudi v Evropi.
Podjetja, kot so Bayer, BASF, Rijk Zwaan in Syngenta, so v divjih rastlinah paradižnika odkrila gene za odpornost in nato
vložila patente za rastline, ki so odporne proti virusu Jordan.
Več deset genskih zaporedij rastline paradižnika je v lasti velikih korporacij.
Posledica tega je patentna džungla, ki onemogoča dostop do paradižnikovih rastlin kot
izhodiščnega materiala za tradicionalno žlahtnjenje.
Možnost uporabe naravnih, vendar patentiranih rastlin za tradicionalno žlahtnjenje bi bila tudi finančno
brezupna, saj licenčnine naraščajo toliko bolj, kolikor bolj se žlahtnitelj približuje trženju proizvoda.
K stvari:
Če se v Švici in po vsej Evropi ne bomo uprli deregulaciji novega genskega inženiringa, bodo velike korporacije, kot so
Bayer, Corteva in Syngenta, pograbile vse patentne pravice.
Skupaj sta že sklenila patentni kartel za CRISPR, ki je osnova novega genskega inženiringa.
Novi genski inženiring grozi, da bodo tradicionalni žlahtnitelji postali odvisni od licenčnih pogodb in da jih bo izrinil s trga.
Dolgoročno se bo ta igra končala z veliko ponastavitvijo, ki je bila pogosto omenjena na Kla.TV:
Nekaj, kar je povsem naravno, je treba prepovedati ali na podlagi šibkih razlogov označiti za slabo in nadomestiti s patentiranimi,
umetnimi in gensko spremenjenimi laboratorijskimi izdelki, zaradi česar ima nekaj
korporacij vedno večji vpliv na preskrbo s hrano.
Podjetja imajo od tega ogromne dobičke, prebivalci pa ne smejo več gojiti "običajnega paradižnika".
Korporacije krepijo svojo moč in bogatijo, medtem ko prebivalstvo postaja vse bolj odvisno in revno.
Kaj storiti?
Švicarski volivci imajo možnost podpisati pobudo za zaščito hrane in zbrati dodatne podpise do 3. marca 2026.
Pobuda zahteva strogo ureditev novih metod genskega inženiringa v zakonu o genskem inženiringu.
Za države Evropske unije se zdi, da je večina njihovih stalnih predstavnikov v Bruslju glasovala za predlog o deregulaciji.
Pogajanja med Parlamentom EU, državami članicami (Svetom EU) in Komisijo EU še vedno potekajo.
Vsi, ki še vedno želijo vedeti in se sami odločati o tem, kaj bodo jedli jutri, naj se nemudoma obrnejo na
svojega poslanca v Evropskem parlamentu in ga prosijo, naj prepreči odobritev novega genskega inženiringa.
Hvala za vaš prispevek k ohranjanju naše naravne hrane!