Imenovanje trojice novih sudaca na Savezni ustavni sud pretvorilo se u političku borbu za utjecaj
između stranaka u Bundestagu posljednjih mjeseci.
Posebno se to odnosilo na kontroverznog SPD-ovog kandidata Brosius-Gersdorf za suca Saveznog ustavnog suda.
Tijekom izbora Odbora za obavještajne poslove u srpnju vodila se slična stranačka borba, a taj odbor je zadužen za
nadzor rada Savezne obavještajne službe, Savezne ureda za zaštitu Ustava i Vojne protuobavještajne službe.
Ni zastupnici AfD-a ni predsjednica Stranke lijeve Heidi Reichinnek nisu izabrani u odbor.
Time je Konstantin von Notz, zamjenik vođe parlamentarnog kluba Zelenih, ostao jedini oporbeni član ovog odbora.
Jasno je da se vodi velika bitka kako bi se osiguralo da te pozicije moći popunjavaju
isključivo ljudi iz njihovih vlastitih redova.
Međutim, kada stranački politički interesi imaju tako značajan utjecaj na ovakve odluke, nameće se
pitanje: kakvo je opće stanje odvajanja vlasti u Njemačkoj?
Zato je važnije nego ikad bliže pogledati vladavinu prava i podjelu vlasti u Njemačkoj.
Prvo ćemo ispitati kako je to trenutno regulirano u Njemačkoj.
Osnovno načelo jest da raspodjela državne vlasti među nekoliko državnih tijela služi svrsi
ograničavanja vlasti i očuvanja slobode i jednakosti.
Postoji zakonodavna vlast Bundestaga i Bundesrata.
Izvršna grana, izvršna vlast, tj. vlada do najnižeg nivoa, policija.
A sudstvo, sudska vlast, sa Saveznim ustavnim sudom i vrhovnim sudovima.
Mediji se neslužbeno nazivaju četvrtom vlasti, jer bi trebali imati zadatak kontrolirati ostale vlasti.
Drugo, postavlja se pitanje: Kako i od koga se te ovlasti koriste u Njemačkoj?
Predsjednika Ureda za zaštitu Ustava imenuje savezni ministar unutarnjih poslova, a Obavještajni odbor bira Bundestag.
Polovicu Ustavnog suda bira Bundestag, a drugu polovicu Bundesrat.
Dakle, trenutno izabrani političari na kraju odlučuju o svim ovlastima.
Mediji primaju otprilike 8,5 milijardi funti godišnje od vlade, tj. od onih koje bi trebali nadzirati.
Također je važno napomenuti da su javni tužitelji u Njemačkoj vezani uputama.
Konkretno, to znači da je javno tužiteljstvo, koje je dio izvršne vlasti, podređeno Ministarstvu pravosuđa –
odnosno sudstvu – što zapravo proturječi načelu odvojenosti vlasti utvrđenom u Osnovnom zakonu.
Sudci su službeno neovisni.
To je trenutna situacija u Njemačkoj.
Ali sada se postavlja sljedeće pitanje:
Što se događa kada ova nadzorna tijela sve više isključuju sve ljude koji odstupaju od službeno politički korektnog stava?
Ovo bi neizbježno dovelo do toga da se kurs usmjeri prema diktaturi!
Definicija diktature je oblik vlasti koji se odlikuje jednim vladarom, diktatorom, ili vladajućom skupinom
pojedinaca s opsežnom ili neograničenom političkom moći.
Evo nekoliko nedavnih primjera osoba koje su ili unapređene na visoke dužnosti ili smijenjene
s dužnosti zbog različitih političkih stavova:
1. Stephan Harbarth
Dana 15. svibnja 2020. godine, Stephan Harbarth izabran je za predsjednika Saveznog ustavnog suda od strane Saveznog vijeća
uz gotovo jednoglasnu podršku CDU/CSU-a, SPD-a, FDP-a i Zelenih.
Ovo se dogodilo iako je Harbarth bio umiješan u najveću poreznu prevaru u njemačkoj povijesti – takozvani Cum-Ex porezni skandal.
Prema različitim izvorima, banke su prevarile njemačku državu za do 35 milijardi eura nezakonitim transakcijama dionicama.
Bivša viša javna tužiteljica Anne Brorhilker smatrana je najvažnijom istražiteljicom u to vrijeme.
Tijekom istrage suočila se s ogromnim preprekama.
U travnju 2024. napokon je dala ostavku na mjesto javne tužiteljice i pridružila se građanskom pokretu Finanzwende.
Njezin je zaključak bio: to je značilo da više nije bila vezana političkom suzdržanošću.
Žalila je što se financijski kriminal u Njemačkoj prečesto smatra trivijalnim prekršajem.
"Ali govorimo o milijardama koje svi gubimo i koje konačno moramo vratiti," rekao je Brorhilker.
Financijski sektor je "velika, vrlo dobro povezana industrija" koja ima vlastiti interes spriječiti učinkovite kontrole i
kazneni progon cum-cum transakcija. Očito, uspijeva u tome.
Brorhilker je kritizirao "opstrukcionistički stav" nadležnih vlasti kao glavni razlog za to.
Stječe se dojam da su ministarstva financija bliža financijskom lobiju nego građanima.
2. Hans-Georg Maaßen
Bivši predsjednik Ureda za zaštitu Ustava od 2012. do 2018. kritizirao je nedostatak uravnoteženosti medija i
manipulativno izvještavanje o neredima u Chemnitzu 2018. godine.
Ubrzo potom smijenjen je s dužnosti predsjednika Savezne ureda za zaštitu Ustava.
3. Christian Dettmar
U mnogo raspravljanoj odluci, sudac iz Weimara Christian Dettmar, djelujući kao sudac obiteljskog suda,
ukinuo je pravila o koronavirusu u dvjema školama.
Dobio je dvogodišnju uvjetnu zatvorsku kaznu, smijenjen je s dužnosti i izgubio je mirovinu.
4. dr. Reiner Füllmich
Odvjetnik dr. Reiner Füllmich predvodio je projekt koji je postao poznat kao Drugi Nirnberg i
bio je suosnivač Istražnog odbora za koronavirus.
Njegov je odbor razgovarao s oko 150 znanstvenika i stručnjaka iz cijelog svijeta, kao i s bivšim
zaposlenicima Svjetske zdravstvene organizacije.
Njihovi su nalazi pokazali da su mjere protiv Covida bili prvi koraci u planu za uništavanje regionalnih gospodarstava kako bi
se stanovništvo učinilo ovisnim o globalnim lancima opskrbe, te da su imale za cilj smanjenje broja stanovnika i
uspostavu svjetske vlade pod vodstvom Ujedinjenih naroda.
Dr. Reiner Füllmich je pritvoren.
Ovo su bili samo neki primjeri u kojima su različita politička mišljenja dovela do trenutnog razrješenja s dužnosti.
Njemačka pravna znanstvenica dr. Beate Sybille Pfeil, neovisna istraživačica i stručnjakinja Vijeća Europe čija se istraživanja
usredotočuju na ljudska prava, prava nacionalnih manjina u Europi i ustavno pravo, sažima
trenutnu pravnu situaciju u Njemačkoj na sljedeći način:
"Opće je poznato da javni tužitelji u Njemačkoj nisu neovisni, nego podliježu uputama nadležnog
Ministarstva pravosuđa, što zapravo krši načelo odvojenosti vlasti utvrđeno Osnovnim zakonom."
Ovo će vjerojatno odigrati glavnu ulogu u represiji nad vladinim kritičarima.
Sudci su formalno neovisni. Međutim, problem počinje s činjenicom da su sudci također ljudi i, kao i većina
ljudi, mnogi su žrtve propagande te stoga krše važeći zakon.
Drugi su zastrašeni presudama poput one protiv weimarskog suca Christiana Dettmara.
Moglo bi se sumnjati da se sudstvo u određenim vodećim položajima politički imenuje.
Slučaj Harbarth ovdje govori mnogo.
Od 2020. godine više nije moguće osloniti se na Savezni ustavni sud da će zaista presuđivati u skladu s Osnovnim zakonom.
To znači da "riba smrdi od glave prema dolje". Mnogi jednostavno prate.
To ne znači da pravosudni sustav posvuda propada, nego prije u područjima koja su trenutno "hyped".
Ali tko je ta smrdljiva glava o kojoj ovdje govori pravna znanstvenica dr. Beate Pfeil?
Postoji li moguće – kako se diktatura opisuje kao oblik vlasti – skupina ljudi koju odlikuje
dalekosežna ili čak neograničena politička moć? Da, postoji!
To je globalna mreža okultnih tajnih društava koja su se infiltrirala u sve sfere
društva i kontroliraju ih prema svojim interesima.
Kao što je detaljno prikazano u dokumentarcu "Globalna prijetnja: Visokorazinska slobodna masonerija" ,
slobodna masonerija ima vrlo snažan utjecaj na politiku.
U svojim organizacijama, poput Svjetskog ekonomskog foruma (WEF) ili Bilderberg grupe, vrhunske ličnosti iz politike, medija,
poslovnog i financijskog svijeta sastaju se iza zatvorenih vrata, raspravljaju o
globalnim agendama i određuju smjer njihove provedbe.
Na tim tajnim sastancima prisustvuju najveći financijski divovi, poput BlackRocka i Vanguarda,
koji dominiraju globalnim financijskim tržištem.
Trenutni savezni kancelar Friedrich Merz, kao i Angela Merkel, Olaf Scholz i Annalena Baerbock, također su bili pozvani.
Friedrich Merz prethodno je bio član nadzornog odbora BlackRocka od 2016. do 2020. godine i odmah je
nametnuo Njemačkoj goleme dugove nakon preuzimanja dužnosti.
Nadalje, program Mladih globalnih lidera WEF-a također obučava i regrutira mlade političare koji se potom
uzdižu na najviše političke položaje s ciljem da djeluju u skladu s agendom i duhom WEF-a .
Očito ovaj utjecaj sada ima dalekosežne posljedice na sudstvo i cijelu podjelu vlasti – kao što vidimo.
Stoga se na pitanje postoji li u Njemačkoj još uvijek razdvajanje vlasti mora odgovoriti jasnim 'ne'.
Masonska mreža koristi politiku u svoju korist, a politika zauzvrat koristi i druge vlasti, poput Ureda
za zaštitu Ustava i Ustavnog suda, u svoju korist.
www.kla.tv/7704
Zaključak: Dragi gledatelji, čini se da je vladavina prava u Njemačkoj u vrlo lošem stanju.
Stoga bi sve više trebalo biti dužnost svakog pojedinca da promatra, razotkriva i iznosi na vidjelo zlouporabe vlasti.
Možete pomoći na Kla.TV-u u bilo kojem trenutku!
Funkcionalnoj demokraciji potrebni su ljudi koji ne trpe šutljivo političke propuste, nego
aktivno i agresivno zahtijevaju odgovornost.
Samo na ovaj način možemo izbjeći da nas vlada diktatura čije konce povlači masonska mreža.
Kao što kaže poznata izreka: "Tko spava u demokraciji, budi se u diktaturi."
Funkcionalna ustavna država i demokratsko društvo napreduju na raznolikosti mišljenja, a ne na diktaturi mišljenja.
Posebno ne u važnim područjima podjele vlasti u politici, ustavne zaštite, ustavnog suda i medija.