Nepārtraukti pieaugošās veselības apdrošināšanas iemaksas ir smags finansiāls slogs daudziem Šveices iedzīvotājiem.
Saskaņā ar Federālā sabiedrības veselības biroja (FOPH) paziņojumu presei 2026. gadā to skaits palielināsies vidēji par 4,4 %.
Šveices Federālā padome īsteno izmaksu ierobežošanas programmu, pamatojoties uz ekspertu ziņojumu, lai ierobežotu
izmaksu pieaugumu obligātās veselības apdrošināšanas jomā.
Mērķis ir samazināt slogu, kas gulstas uz prēmiju maksātājiem.
Pēc 2019. gada "izmaksu ierobežošanas 1. paketes" Šveices parlaments 2025. gada pavasarī pieņēma "izmaksu
ierobežošanas 2. paketi", kas ietver 16 papildu pasākumus.
Dažādi Šveices plašsaziņas līdzekļi 2025. gada augustā pārsteidzoši ziņoja, ka šā lēmuma ietvaros
parlaments bez diskusijām nobalsoja par to, ka no 2027. gada abortus Šveicē pilnībā segs veselības apdrošināšana.
"Bezmaksas aborti" pašlaik ir pieejami tikai Francijā, Nīderlandē, Īrijā un Dānijā.
Šķiet, ka neviens - pat pret abortiem noskaņotie parlamenta deputāti - nebija pamanījis, kas bija apslēpts likuma tekstā.
Līdz šim sievietei pašai bija jāmaksā ikgadējā pašriska un likumā noteiktā pašriska 10 % apmērā.
Gada pašrisks ir minimālā gada summa, kas apdrošinātajai personai ir jāsamaksā pašai - to var
brīvi izvēlēties no 300 līdz 2500 Šveices frankiem.
Aborta izmaksas - no CHF 700 par medikamentozo abortu līdz CHF 1500 par ķirurģisko abortu - no 2027.
gada būs pilnībā jāsedz no veselības apdrošināšanas.
Tiek lēsts, ka jaunās izmaksas 28 miljonu Šveices franku apmērā segs sabiedrība.
Šveicē sieviete var pati izlemt par abortu līdz pat 12. grūtniecības nedēļai.
Aborts nav sodāms ar likumu, ja attiecīgā sieviete rakstiskā pieprasījumā norāda uz fizisku vai
psiholoģisku ārkārtas situāciju un saņem ārsta konsultāciju.
Paziņojumā presei, kas datēts ar 2025. gada 1. septembri, Šveices EDU paziņoja, ka tā apņēmīgi
iestāsies pret šo federālo dekrētu, un rakstīja:
"Nav saprotams, ka valsts sedz visas izmaksas par abortiem, it kā tā būtu tik nozīmīga medicīniskā procedūra, ka tai pienākas īpaša
attieksme, kamēr daudzas svarīgas operācijas, piemēram, sirds vai vēža ārstēšana, dažos gadījumos netiek pilnībā kompensētas."
2025. gada 25. septembrī EDU nacionālie padomnieki Erihs Vontobels un Andreas Gafners un citi līdzparakstītāji iesniedza
priekšlikumu Nacionālajai padomei, lai labotu kļūdaino lēmumu.
Piemēram, priekšlikums uzdod Federālajai padomei veikt kādu pasākumu.
Viņi pieprasa: "Federālajai padomei tiek uzdots radīt tiesiskos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka tiek saglabāta
līdzmaksājums un atskaitījums par abortiem, ja grūtniecība tieši neapdraud mātes dzīvību somatisku (fizisku) iemeslu dēļ."
Pamatojums: "Kā daļu no "izmaksu ierobežošanas 2. paketes" Parlaments 2025. gada pavasarī nolēma, ka
veselības apdrošināšanas sabiedrībām jāsedz visas medicīniskās izmaksas grūtniecēm no grūtniecības sākuma.
Šis izmaksu segums tika attiecināts arī uz abortiem, kas nav sodāmi.
Tā kā tas diemžēl netika ņemts vērā attiecīgajās komitejās, Padome skaidri neapsprieda šo tālejošo lēmumu.
Tas nozīmē, ka no 2027. gada Šveicē aborti pirmo reizi būs pilnīgi bez maksas.
Daudzi cilvēki uzskata par aizvainojumu to, ka šis lēmums, kas ir ļoti jutīgs sociālpolitisks
jautājums, tika pieņemts bez parlamentārām debatēm.
Tas rada iespaidu, ka "fakti" šeit ir radīti caur aizmugurējām durvīm.
Turklāt ir ļoti maldinoši pieņemt lēmumus, kas ir daļa no izmaksu samazināšanas pasākumu kopuma,
kas radīs papildu finansiālu slogu valsts budžetam.
Tādējādi Parlaments ir nolaidis savu politisko atbildību un iedragājis savu uzticamību.
Vairumā gadījumu aborts nav medicīniska nepieciešamība, lai aizsargātu grūtnieces
dzīvību, bet gan apzināts, ļoti personisks lēmums.
Ir lietderīgi ieviest pilnu izmaksu segumu saistībā ar spontāniem abortiem.
Taču izmaksu seguma attiecināšana uz visiem abortiem, kas nav sodāmi, palielina risku, ka abortu skaits, jo īpaši
to, par kuriem tiek lemts īsā laikā, turpinās palielināties.
Turklāt jaunais regulējums liek visām apdrošinātajām personām neatkarīgi no viņu personīgās pārliecības
līdzfinansēt abortus, maksājot apdrošināšanas iemaksas.
Tas daudzus cilvēkus nostāda nopietnā sirdsapziņas konfliktā.
Tomēr federālā konstitūcija garantē ticības un apziņas brīvību (BV 15. pants).
To masveidā ierobežo obligātais kolektīvais abortu finansējums.
Parlamenta pienākums ir atsevišķi un pārredzami lemt par šādām būtiskām izmaiņām un radīt skaidrus
nosacījumus attiecībā uz izmaksām grūtniecības kontekstā."
Aktivizējās arī biedrība "Maršs par dzīvību", kas uzsāka petīciju "Bez piespiešanas finansēt
abortus ar veselības apdrošināšanas iemaksām".
Izvilkums no teksta: "Abortu franšīzes atcelšana ir negodīga, ideoloģiska un pārkāpj mūsu sirdsapziņu (...).
28 miljonu franku jaunas izmaksas tagad tiek uzliktas ģimenēm, kuras ir stingri pret šādu finansējumu.
Tā nav ne demokrātiska, ne pārredzama likumdošana (...)."
Lūgumrakstu Federālajai asamblejai var parakstīt ikviens neatkarīgi no vecuma, tautības vai dzīvesvietas: .
Rodas jautājums: vai Federālā padome šajā visaptverošajā pasākumu paketē apzināti slēpa savas bažas, lai novērstu debates?
Vai viņš gribēja likumā iestrādāt ideoloģiski motivētus un izmaksas veicinošus pasākumus?
Solidārai veselības aprūpes sistēmai būtu jāaizsargā pret neparedzētām un nopietnām medicīniskām izmaksām un jāsniedz
atbalsts neatliekamas ārstēšanas un komplikāciju gadījumā.
Taču abortus nevar uzskatīt par parastu medicīnisku pakalpojumu.
Abortu organizācijas, piemēram, "Planned Parenthood" un "Pro Familia", saknes meklējamas eigēnikā un rasu higiēnā.
Bieži vien runa nav par labāko iespējamo risinājumu grūtniecei un nedzimušajam bērnam, bet gan par aizvien lielāku abortu skaitu.
Jau 1991. gadā laikraksts "Ärzteblatt" norādīja uz augošo pieprasījumu pēc augļa šūnām pētniecībai un medicīnai,
kā arī uz ētiski apšaubāmo rīcību to "ieguvē" abortu ceļā.
Raidījumā "Aborti - daļa no iedzīvotāju skaita samazināšanas programmas" (www.kla.tv/27094) ir detalizēti
parādīts, kas un kāpēc abortus ir padarījis sociāli pieņemamus un kļuvušus par ienesīgu biznesa modeli.