Svijet se mijenja. Danas se mijenja temeljnije i sveobuhvatnije nego ikad prije.
Godina 2026. je započela s zlokobnim znacima naglog ubrzanja u razvoju:
Prvo hapšenje venezuelanskog predsjednika Madura, zatim eskalacija sukoba na Grenlandu, nasilni nemiri u Iranu
i na kraju sastanak Svjetskog ekonomskog foruma sa znacima promjene ravnoteže moći. Kako sve ovo protumačiti?
Danas Kla.TV razgovara s ekonomskim i finansijskim analitičarem Ernstom Wolffom.
Pokazao se posebno dalekovidnim i preciznim kada je riječ o procjeni geopolitičkog konteksta događaja.
Gospodine Wolff, hvala vam puno što ste odvojili vrijeme za ovaj intervju.
Da, hvala vam puno na pozivu.
Nedavno ste u jednom od svojih objavljenih intervjua ili videozapisa rekli da je ovogodišnji WEF (19–23. januara
2026.) bio "početak masovnih previranja u našem svijetu".
Možete li ukratko objasniti ključne elemente transformacije koju ste opisali?
Da, dva najvažnija kamena temeljca su, prvo, činjenica da je naš globalni finansijski sistem na izmaku snaga, i drugo, da
smo na pragu uvođenja novog finansijskog sistema zasnovanog na CBDC-ovima, odnosno digitalnim valutama centralnih banaka.
A druga stvar je da svijet rada prolazi kroz masovnu transformaciju, jer umjetna inteligencija postaje sve raširenija.
Dakle, moramo očekivati da će se svijet rada dramatično promijeniti i da se suočavamo s masovnim valom nezaposlenosti.
I upravo se na to trenutno pripremaju oni na vlasti.
I WEF je zasigurno imao prilično burnu historiju u posljednjih dvanaest mjeseci.
Uprava je zamijenjena. Larry Fink je sada zadužen.
U suštini, to znači da su elite iza kulisa efektivno preuzele kontrolu.
Da, samo nekoliko riječi o ovom Larryju Finku. Ko je on, ionako?
Šta ljudi trebaju iz toga zaključiti?
Radio je za BlackRock, ili možda još uvijek radi. Kakva je on osoba, onda?
Da, Larry Fink je osnivač i izvršni direktor BlackRocka.
A BlackRock je upravitelj imovinom i kao takav je najmoćnija finansijska firma koju je svijet ikada vidio.
U prošlom stoljeću financijskim svijetom su dominirale velike američke banke.
BlackRock je sada najveći dioničar u svim ovim velikim bankama i ima više moći nego sve zajedno.
Dakle, Larry Fink također nije naročito zanimljiv kao osoba, jer se i BlackRock sada oslanja na umjetnu inteligenciju.
Dakle, oni imaju sistem za analizu finansijskih podataka nazvan Aladdin, koji je Larry Fink uveo još 1980-ih.
Ovo je najmoćniji i najvažniji sistem za analizu finansijskih podataka na svijetu.
I sve centralne banke se oslanjaju na ovaj sistem analize finansijskih podataka. Sve
velike korporacije se također oslanjaju na njega.
Većina ljudi nije svjesna da je danas čitav finansijski svijet više-manje ovisan o umjetnoj inteligenciji.
Da, i šta će se onda desiti sa stanovništvom?
Uvijek pričaju o digitalnom zatvoru.
Šta ovo znači za širu javnost?
Veliki problem je što svi postajemo više ili manje prozirni, što smo digitalno kontrolisani, što nas je moguće potpuno nadzirati.
Digitalni svijet je sada dostigao tačku u kojoj može kreirati lične profile za svaku osobu na svijetu.
Iza kulisa stoji kompanija Palantir. Ona igra posebno važnu ulogu.
Palantir organizuje podatke svih američkih obavještajnih agencija, naime CIA, FBI i NSA.
Osim toga, Ministarstvo odbrane SAD-a, nekada poznato kao Ministarstvo rata.
Palantir također identificira vojne ciljeve za Ukrajinu u njenom sukobu s Rusijom, te vojne ciljeve za Izrael
u njegovim sukobima s Libanom, Sirijom i Pojasom Gaze.
Dakle, ovo je kompanija koja se fokusirala na prikupljanje svih ovih podataka.
A sada je Donald Trump također naredio izradu baze podataka o svim američkim građanima.
Oni već proizvode datoteke za Engleze.
U Njemačkoj Palantir sada koriste nekoliko državnih policijskih snaga.
Dakle, živimo u svijetu u kojem smo potpuno i sasvim pod digitalnim nadzorom.
I, naravno, ovo nije u našu korist, već u korist korporacija koje iza kulisa drže pravu moć.
I bojite li se da bi ovo moglo imati negativne posljedice po javnost?
Većina ljudi čak ni ne shvata da se to događa.
Danas sve više i više ovih kartica za lojalnost, aplikacija i slično. Postepeno ste prisiljeni na to.
Sljedeći korak je nesumnjivo digitalni novac – CBDC-ovi. A većina ljudi na to ne reaguje.
Kažu: 'Super, dobijem popust u Lidlu, pa ću se složiti.'
Da, to je veliki problem: mnogi ljudi nisu svjesni šta se može dogoditi kao rezultat.
Dakle, kada se uvedu ovi CBDC-ovi, moći će nam nametnuti individualne porezne stope i kamatne stope svakome od nas.
Nama se mogu izreći novčane kazne. Cijeli sistem se može povezati sa sistemom društvenog kreditiranja po kineskom uzoru.
Također bi nas mogli odsjeći od svih izvora finansiranja.
Dakle, tada smo u potpunosti na milost centralne banke.
Važno je shvatiti da su danas glavne centralne banke – bilo da je riječ o Federalnim rezervama, ECB-u
ili Bank of England – sve pod kontrolom BlackRocka.
BlackRock je njegov ključni savjetnik od globalne finansijske krize 2007–2008.
I oni su također povezani s ovom Aladdin platformom koju sam ranije spomenuo.
Dakle, svi bismo bili ovisni o privatnoj kompaniji.
A s druge strane, postoje zemlje koje sada trebaju uvesti ovo i postepeno predati vlast ovim finansijskim
konglomeratima. Jesu li sve zemlje uključene u ovo?
Ponekad dobiješ osjećaj da ima nekoliko izuzetaka, poput Irana – ili oni zapravo djeluju usklađeno i,
kako kaže David Icke, izvode lutkarsku predstavu?
Ne, ne, oni se naravno međusobno koordiniraju.
Pa, postoji i ovaj rašireni mit da zemlje BRICS-a formiraju ujedinjeni front protiv SAD-a.
Da biste ovo razumjeli, trebate znati malo o historiji.
Dakle, prije svega, tokom Prvog svjetskog rata su nam lagali.
Tako su nam lagali tokom Drugog svjetskog rata. I danas nam lažu na potpuno isti način.
Dakle, Prvi svjetski rat nam je predstavljen kao borba protiv njemačkog militarizma.
Važno je shvatiti da se njemački militarizam tada pojavio u borbi protiv SAD-a.
Zapravo, Prvi svjetski rat se vodio zbog nasljedstva Britanskog carstva.
Sjedinjene Američke Države su pobijedile u toj bitci tokom Prvog svjetskog rata.
Drugi svjetski rat nije bio ništa više od nastavka Prvog svjetskog rata.
I mora se reći da su nacisti u Njemačkoj, na kraju krajeva, službeno bili odgovorni za početak tog svjetskog rata.
Nacisti nikada ne bi došli na vlast bez pomoći SAD-a.
Veliki krah 1929. godine bio je katalizator uspona nacista na vlast.
Ovo je namjerno izazvano od strane Federalnih rezervi u SAD-u.
Dakle, SAD su odigrale ključnu ulogu u dovodenju Adolfa Hitlera na vlast, samo da bi ga
zatim iskoristile kao neprijatelja u ratu.
A onda, na kraju Drugog svjetskog rata, uspostaviti vlastitu globalnu dominaciju.
I to su posebno dobro uradili u finansijskom odjelu.
Zapravo su usvojili dolar kao svoju rezervnu valutu.
Mnogi ljudi ne shvataju da su nacisti izvorno osmislili koncept rezervne valute, a Amerikanci su ga jednostavno usvojili.
I danas Amerikanci vladaju cijelim svijetom.
Ne postoji nijedna vlada na svijetu koja nije barem djelomično ovisna o Amerikancima. A to vrijedi čak i za Iran.
Dakle, uvijek se dešavaju dogovori iza kulisa.
Ali ovo se također odnosi i na velike vlade.
Ovo se odnosi na glavne zemlje – Indiju, Kinu i Rusiju – koje sve rade iza kulisa sa SAD-om.
I za to postoji dokaz.
Dakle, Banka za međunarodna poravnanja (BIS) u Baselu igra ključnu ulogu u uvođenju nove valute, CBDC-a.
To je središnja banka svih središnjih banaka.
Dakle, tu velika imena iz finansija rade zajedno.
Zanimljivo je da su zemlje BRICS-a – naime Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika – također zastupljene u ovom BIS-u.
Četvero njih čak sjedi u upravnom odboru. Dakle, sve se odlučuje iza kulisa, baš kao i tokom Drugog svjetskog rata.
Ljudima je bilo dozvoljeno da međusobno vode rat.
Ogroman broj ljudi – više od 60 miliona ukupno – poslan je na smrt.
Ali iza kulisa glavni finansijeri su se tajno dogovarali i sarađivali.
Ipak, na površini je borba za resurse.
Fokus je posebno na Africi i Južnoj Americi.
Kako se ovo odnosi na Digitalnu agendu?
Da, ova bitka za resurse postala je posebno važna s obzirom na to da se digitalna agenda
sada spaja s ekspanzijom umjetne inteligencije.
Dakle, umjetna inteligencija – da bi se ova tehnologija unaprijedila, data centri se grade
svugdje nevjerovatnom brzinom i u ogromnim razmjerima.
A ovi centri zahtijevaju određene sirovine, posebno rijetke zemne metale.
I to je, naravno, izazvalo svađu.
Ali stvarni nosioci moći iza kulisa, naravno, oduševljeni su što se ovi sukobi rasplamsavaju među pojedinim državama, jer
to odvlači pažnju ljudi od činjenice da iza kulisa zapravo postoji grupa koja neprestano koordinira svoje postupke.
Da. Nedavno su se pojavili modeli koji, da tako kažemo, dijele svijet na tri moćna bloka ili sfere utjecaja.
David Icke o ovome govori već decenijama.
Godine 1984. postoje ove divizije: Okeanija, Evroazija i Istočna Azija.
A navodna karta iz ruskog Generalštaba nedavno je izašla na vidjelo, koju je preuzeo njemački doktor Heiko Schöning.
On se odnosi na 'Trumpiju', što znači SAD, Kanadu, Grenland i Južnu Ameriku – pod utjecajem Vanguard.
Onda je tu Putin – mislim, Rusija i Evropa su pod kontrolom BlackRocka, kao što si već spomenuo.
A Cinia – to jest Kina, Indija, Afrika i State Street. To su još dva glavna igrača.
Šta mislite o takvim modelima i kako ocjenjujete ovu reprezentaciju?
Da, to je masovna obmana javnosti.
Pa, ta tri koja si spomenuo – BlackRock, Vanguard i State Street – zapravo su u dosluhu.
Dakle, Vanguard je najveći dioničar BlackRocka, a BlackRock i Vanguard su, zauzvrat, najveći dioničari State Streeta.
Dakle, postoji centralno čvorište negdje na Wall Streetu koje djeluje u tandemu sa
Silicijskom dolinom i povlači konce iza kulisa.
Ljude se potom navodi da vjeruju kako postoje ta tri glavna bloka, pa se okupljaju oko jednog ili drugog, ne shvatajući
da ih sve vara ta ista sila koja povlači konce iz sjene.
A glavna sila iza kulisa u ovom trenutku je digitalno-financijski kompleks.
Dopustite mi da ukratko objasnim o čemu se radi.
Dakle, s jedne strane, digitalno-financijski kompleks se sastoji od Wall Streeta, a Wall
Street su preuzeli glavni upravitelji imovinom.
Među ovim vodećim upraviteljima imovine su, na vrhu liste, BlackRock, Vanguard, State Street i Fidelity.
Oni imaju pod svojom kontrolom cijeli globalni finansijski sistem.
A onda postoji druga sila koja se pojavila od 1970-ih i od tada je postala jednako važna kao i glavni finansijski konglomerati.
A ovo su vodeće IT kompanije u Silicijskoj dolini.
Na samom vrhu su takozvani Veličanstveni Sedmorica.
Veličanstvenih sedam uključuje Apple, Microsoft, Alphabet, Amazon, Nvidia, Google i Tesla.
I oni koriste svoju moć u suradnji s tim velikim upraviteljima imovine.
Zanimljivo je da su najveći dioničari u šest od ovih sedam vodećih IT kompanija BlackRock, Vanguard i State Street.
Dakle, ovo je sila iza kulisa koja je moćnija od bilo koje vlade na svijetu i koja, naravno, može
gurnuti bilo koju vladu na svijetu u željenom smjeru.
Da. Ali različite zemlje očito također igraju ulogu.
Želio bih spomenuti nekoliko regija ili zemalja i zatražiti vaše mišljenje o ulozi koju te zemlje trebaju igrati.
Prije svega, tri glavna aktera su očito SAD, Rusija i Kina.
Da, tačno, kao što sam rekao, sva trojica sjede u Izvršnom odboru Banke za međunarodna
poravnanja (BIS), i tamo se provodi ista agenda.
Pa, Kina je već uvela svoj CBDC, i preko 300 miliona Kineza sada ima novčanik na svojim mobilnim telefonima.
Rusija sada također uvodi digitalni rubalj, s obrazloženjem da se treba zaštititi od američkih sankcija
i SWIFT sistema. A ista agenda se provodi i u SAD-u.
Možda imamo predsjednika koji je ranije obećao da neće uvesti CBDC, ali svi njegovi tajni
potezi imaju za cilj da pripreme put za to.
Dakle, on se zaista fokusira na ove kriptovalute, na stabilne kovanice .
A stabilni koini nisu ništa više od pristupa kroz stražnja vrata za uvođenje CBDC-a.
Dakle, ovo su tri glavne zemlje koje rade zajedno iza kulisa, ali koje se, na površini, naravno bore jedna protiv druge.
Ono što je ovdje važno jeste da ovaj navodni sukob dovodi do potrebe da se čovjek zaštiti od drugog. A šta to znači?
Jednostavno rečeno, to znači da se industrija oružja mora sve više i više širiti.
A kao što vidimo u ovom trenutku, industrija oružja se širom svijeta ubrzano širi na neviđenoj razini, čime se
igračima iza kulisa omogućuje ostvarivanje ogromnih profita.
Da. Rat je sada, na primjer, gotovo stvarnost i u Iranu.
Sada ste na rubu građanskog rata. Koju ulogu Iran igra u tome?
Iran je u tom pogledu prilično koristan jer je, na kraju krajeva, Iran također djelomično – ili bolje rečeno,
u velikoj mjeri – ovisan o američkom dolaru, baš kao i svaka druga zemlja na svijetu.
I SAD je osigurao da iranska valuta dođe pod snažan pritisak.
Zatim su ljudi u Iranu počeli protestovati protiv nedostatka kupovne moći i njenog pada.
A SAD su to potom podržale slanjem agenata tamo i praktično same rasplamsale nemire.
Upravo to smo doživjeli u Ukrajini.
Također je bilo nemira u Ukrajini. I to je bilo poticano izvana kako bi se tamo izazvali ozbiljni nemiri.
I, naravno, postoje i određene razlike između SAD-a i Irana.
SAD bi, naravno, voljele imati sve iranske naftne rezerve čvrsto pod svojom kontrolom, bez ikakvog uplitanja drugih.
I u isto vrijeme, Iran naravno pruža izvrstan izgovor za testiranje novog oružja ili razvoj čitavog niza novih.
I zaista mislim da će se ovaj rat s Iranom zaista dogoditi u nekom trenutku, jer ako izbije, cijena nafte će vrtoglavo porasti.
I SAD je u velikoj mjeri osigurao kontrolu nad svjetskim rezervama koje nisu iranske.
Dakle, danas koriste ukapljeni prirodni plin; izgradili su terminale posvuda, uključujući, na
primjer, ovdje u Evropi. Posebno ovdje u Njemačkoj.
A ako dođe do rata s Iranom i tjesnac Ormuz bude zatvoren, Amerikanci će biti spremni sa svojim gasom i naftom.
Da, to je stvarna zabrinutost. Kako bi Izrael trebao biti ocijenjen?
To je glavni rival Irana, a ponovo ga snažno podržavaju SAD. Koju ulogu igraju?
Da, SAD su od samog početka uvijek podržavale Izrael, ali je sada također činjenica da Izrael
vrši vrlo snažan utjecaj na američku politiku.
Dakle, imamo AIPAC, Američki izraelski odbor za javne poslove.
Dakle, na primjer, ovim se finansiraju političari koji su naklonjeni Izraelu tokom izbora.
Zatim postoji nekoliko ljudi u Silicijskoj dolini koji su vrlo naklonjeni Izraelu, kao što su Larry Ellison i Elon Musk.
Treba reći da Izrael danas vrši vrlo značajan utjecaj na američku vanjsku politiku, pa čak i na američku unutrašnju politiku.
Da, Indijo, šta misliš?
Ima i određeni poseban status, kao da se ne može odlučiti između Kine i Zapada,
pokušavajući igrati dvostruku ulogu. Šta se tamo dešava?
Da, Indija je jedan od vodećih pionira u uvođenju nove valute.
Dakle, uz američku pomoć, Indija je preko noći 2016. godine ukinula više od 80 posto
svoje gotovine – to jest, starih novčanica.
Dakle, gospodin Modi je proglasio nekoliko novčanica nevažećima.
I ovo je urađeno u saradnji, na primjer, s organizacijom koju je iza kulisa finansirao
Bill Gates – naime Better Than Cash Alliance.
Dakle, na ovaj način, oni su više-manje postali pioniri u uvođenju CBDC-a.
Tada su također obećali indijskom narodu da digitalna rupija nikada neće biti programabilna.
Sada su to promijenili. Sada je postalo programabilno.
Dakle, Indija je više-manje poligon za testiranje globalnog uvođenja CBDC-a.
Da, vrlo zanimljivo. A šta je s Afrikom?
Da li se čini da je to samo dobavljač sirovina, ili postoje i drugi planovi u pripremi?
Da, Južna Afrika je također uključena, jer Južna Afrika, naravno, još uvijek ima ogromne rezerve zlata.
Naravno, to je također važno, jer će zlato također igrati veliku ulogu u budućnosti.
Uostalom, možemo vidjeti da je cijena zlata nedavno naglo porasla.
I pretpostavljam da je ova eksplozija trenutno još u svojim ranim fazama.
Jer kada se cijeli globalni finansijski sistem sruši – a hoće se srušiti; čak će se i novi finansijski sistem srušiti – ljudi
će se vratiti onome što se više od 3.000 godina smatralo novcem.
I oni su bili zlato i srebro. Dakle, vidim sjajnu budućnost pred obojicom.
I, naravno, ova dva su sirovine koje se u Južnoj Africi nalaze u izobilju.
Zato je Južna Afrika trenutno od velikog interesa za one na vlasti.
A onda, naravno, postoje vrlo ozbiljni sukobi interesa na afričkom kontinentu, uključujući između SAD-a i Kine.
Sve se vrti oko kobalta, litija i svih tih elemenata, uključujući rijetke zemne metale.
Ima li to ikakve veze s onim što si ranije govorio – digitalnim širenjem AI?
Da, apsolutno. Apsolutno.
Dakle, AI treba sav ovaj materijal, i trenutno se vodi masivna bitka.
I, naravno, ovo potiču oni koji povlače konce iz sjene, jer to stalno rasplamsava političke razlike i navodi ljude da
vjeruju kako zaista mogu napraviti razliku na političkom nivou.
Ali mora se reći da je politika ovih dana pod tako intenzivnim pritiskom ovih velikih korporacija da je
nemoguće uopće postići bilo kakvu političku promjenu u svijetu.
Dakle, sve dok ostaje neprekinut čvrst stisak velikih korporacija – to jest, Silicijske doline i Wall
Streeta – nad svijetom, ništa se u svijetu neće promijeniti.
Nedavno ste također govorili o Grenlandu, spominjući da će se tamo izgraditi veliki centri za
podatke, daleko izvan dosega lokalnog stanovništva.
Nedavno sam vidio objavu u kojoj se kaže da Elon Musk također planira premjestiti cijelu stvar u svemir, da
tako kažem, navodno zato što tamo ima dovoljno energije.
Ali to je očito još dalje izvan dosega. Je li to isti smjer?
Da, da, to je potpuno ludo.
Ali zapravo, oni na vlasti shvataju da nailaze na nevjerovatan otpor.
Pa, dovoljno je pogledati činjenicu da je uvođenje CBDC-a, na primjer, testirano u Nigeriji, ranije u
Istočnoj karipskoj monetarnoj uniji, na Jamajci i tako dalje. I svi ti testovi su propali.
A oni na vlasti trenutno shvataju da, budući da umjetna inteligencija uzrokuje tako nagli pad životnog
standarda ljudi širom svijeta, otpor prema njoj također raste.
I naravno, oni potom traže mjesta gdje im ta otpornost neće toliko utjecati.
A Grenland je, naravno, idealan za to, jer tamo niko ne može doći.
Neće biti demonstracija na Grenlandu, niti će biti akata sabotaže, poput onih od kojih se trenutno
strahuje u Venecueli protiv američkih naftnih kompanija.
Tada su se odvojili od svijeta.
A kad se sve ovo nastavi u svemiru, čovjek se konačno odvoji od ostatka čovječanstva i tada može neometano vršiti svoju moć.
Dakle, ovo je ona divlja fantazija koja je očito vrtjela u mislima Elona Muska – on je sada
najbogatija osoba na svijetu, s bogatstvom od 800 milijardi.
Da, ali kažete da će se i novi finansijski sistem srušiti. Koje znakove toga vidite?
Veliki problem je što novac jednostavno ne funkcioniše na taj način.
Novac nije samo skup podataka. Novac se razvijao tokom 3.000 godina.
I novac se razvio iz razmjene. I to je oduvijek bilo vezano za opipljivu imovinu.
I to je veliki problem našeg vremena: da se također bavimo nerealnim vrijednostima.
Jedna takva virtualna imovina je, na primjer, Bitcoin .
Dakle, ovo nije ništa više od skupa podataka koji nije vezan za nikakve fizičke vrijednosti.
Oni na vlasti su sada shvatili da ovo zapravo ne funkcioniše.
I zato su sada prešli na stabilne kovanice.
Stablecoini su, naravno, karakterizirani činjenicom da su vezani za imovinu iz stvarnog svijeta.
I to mi pokazuje u kojem smjeru stvari idu.
Dakle, činjenica da se sada zapravo vraćamo tim starim vrijednostima.
A za mene je to također glavni pokretač nevjerovatnog rasta cijena koji smo svjedočili
posljednjih mjeseci u sektoru plemenitih metala.
Nije riječ samo o zlatu i srebru, već i o bakru i drugim materijalima, poput mesinga i drugih provodnika.
Dakle, u načinu razmišljanja onih na vlasti događa se promjena, jer oni odjednom shvataju da
zapravo ne možete vladati svijetom samo podacima.
A sljedeća stvar je da, kada počnemo primjećivati ovaj pad radnih mjesta širom svijeta zbog umjetne inteligencije – a to će zaista
utjecati na milijune radnih mjesta, što znači da će milijuni ljudi širom svijeta ostati bez posla – tada
neće biti izbora nego uvesti univerzalni osnovni dohodak.
I ovaj univerzalni osnovni dohodak će se onda morati trošiti u velikoj mjeri.
I, naravno, ovo će jednostavno biti zapisi podataka.
Ovo će potom biti izdano u obliku CBDC-ova.
I industrija će, naravno, vrlo brzo shvatiti da će, ako ljudi imaju osnovni prihod – koji također može
imati rok isteka – imati određeni iznos novca koji će možda morati potrošiti u roku od 30 dana.
I onda će, naravno, prilagoditi svoje cijene.
I to će odmah pokrenuti inflacijsku spiralu, koja vodi od normalne inflacije do
galopirajuće inflacije i, na kraju, do hiperinflacije.
I to znači da će se novi sistem na kraju srušiti, iako će na početku biti dočekan s velikim
entuzijazmom, posebno među grupama s nižim primanjima.
Jer će reći: 'Sjajno, ako mi vlada da 1.000 ili 2.000 eura mjesečno, moj život će biti na sigurnim nogama.'
Ništa od toga nije istina. Dakle, ovaj život, ovaj novac, vrlo brzo će izgubiti svoju vrijednost.
Naći ćemo se u situaciji sličnoj onoj u Weimaru, a kupovna moć će vrlo brzo opadati.
A ako se ljudi tada pobune protiv toga, to dovodi do građanskog rata.
Činjenica je, međutim, da su oni na vlasti ukopali se; nalaze se na Grenlandu ili negdje drugdje i nisu tako
dostupni kao naša vlast, na koju bismo mogli vršiti pritisak demonstracijama ili drugim oblicima protesta.
Koji savjet biste dali ljudima o tome kako da se pripreme za ovu situaciju i poduzmu korake
da spriječe daljnji rast ove koncentracije moći?
Najvažnije je ovdje zapravo na neko vrijeme odmaknuti se od digitalnog svijeta.
Dakle, digitalnu sferu kontroliraju ove velike korporacije i veliki finansijski divovi.
I onda stvarno moraš reći zbogom.
I sigurno je da ćemo na kraju vidjeti pojavu velikih paralelnih društava.
Tako će ljudi otkriti da im se životni standard postepeno erodira.
A onda će ljudi pitati: 'Pa ko je zapravo kriv?'
Na kraju će to shvatiti.
A onda će se oprostiti od ovih glavnih platformi.
Ali će, naravno, osigurati da se i druge nove platforme suoče s poteškoćama u digitalnoj sferi.
Mislim da ćemo onda vidjeti vrijeme kada digitalni svijet više neće biti toliko važan, već
kada će analogni svijet ponovo postati važan.
Pa, mogu samo preporučiti da se svi pripreme za ova vremena.
Pa, za početak, čvrsto vjerujem da će srebro, na primjer, igrati glavnu ulogu u svakodnevnom životu.
Jer ako se uvede CBDC i ljudi mu se budu opirali – to jest, ako ga ne budu željeli koristiti – ili ako CBDC zaista izgubi
vrijednost zbog inflacije, tada se ljudi više neće moći osloniti na gotovinu, jer će do tada
gotovina ili biti potpuno ukinuta ili zabranjena.
Ali onda će, po mom mišljenju, ponovo postati uobičajeno plaćati srebrnim novčićima u svakodnevnom životu.
Zato ljudima ovih dana uvijek savjetujem da nakupe zalihe srebrnog novca i, za sada, da kod kuće drže određenu količinu gotovine.
Zato što se trenutno suočavamo s velikom novom bankarskom krizom, zbog svih temeljnih problema.
I tako ćemo, na primjer, doživjeti 'državne praznike'.
Onda nećeš moći podići gotovinu ni na bankomatima.
I za ovaj prijelazni period važno je imati kod kuće dovoljno gotovine za otprilike dva do tri mjeseca.
Ali za sljedeću fazu toplo preporučujem da nabavite nekoliko srebrnih kovanica.
Ali osim lične podrške, jasno je da nam trebaju i mreže s kojima možemo udružiti snage – mreže u kojima se
ljudi poznaju, koje nisu digitalne i gdje možemo jedni drugima pomoći u teškim vremenima.
To je zaista važno. Umrežavanje je izuzetno važno – umrežavanje s istomišljenicima.
Pa, mislim da će svako ko kroz život prolazi kao vuk samotnjak naići na ogromne poteškoće,
jer se suočavamo s tako masovnim previranjima.
Ali mislim da je zaista važno danas proširiti ove mreže i također se pripremiti na
činjenicu da ove mreže zapravo neće raditi digitalno.
Da biste se vratili starim načinima dobijanja informacija – da vi, ne znam, ponovo počnete koristiti te stare letke, ili uzmete
list papira, ili uzmete bilježnicu – kako biste se pripremili za vrijeme kada bi cijeli internet mogao biti potpuno isključen.
Jer iskreno vjerujem da su oni na vlasti toliko pritisnuti u ćošak da će se zaista okrenuti takvim
ekstremnim mjerama kao što je, na primjer, globalni cyber krah.
Već smo vidjeli u Iranu da se ovo može dogoditi.
Da, Ernst Wolff, hvala vam puno na vašoj procjeni.
To je bilo vrlo prosvjetljujuće – pokazuje da ne biste trebali dopustiti da vas ometaju bitke u
prvom planu, nego da dođete do korijena problema.
I također vaša nedavna molba u korist analognog. Hvala vam puno na tome!
Nema na čemu!
Jasnoća kroz inteligentne analitičare – Kla.TV.