Svijet se mijenja. Danas temeljnije i sveobuhvatnije nego ikad prije.
Godina 2026. započela je s tmurnim znakovima brzog ubrzanja razvoja:
Prvo uhićenje venezuelskog predsjednika Madura, intenzivirani sukob na Grenlandu, nasilni nemiri u Iranu, a
zatim i sastanak WEF-a sa svojim znacima preraspodjele moći. Kako sve to treba procijeniti?
Danas Kla.TV razgovara s ekonomskim i financijskim analitičarem Ernstom Wolffom.
Pokazao se posebno dalekovidnim i točnim u pitanjima koja se tiču ​​geopolitičke klasifikacije događaja.
Gospodine Wolff, hvala Vam puno što ste odvojili vrijeme za ovaj intervju.
Da, puno vam hvala na pozivu.
Nedavno ste u jednom od svojih objavljenih intervjua ili videa rekli da je ovogodišnji WEF (19. – 23. siječnja
2026.) „početak gigantske transformacije našeg svijeta.“
Možete li ukratko objasniti najvažnije temelje transformacije koju ste opisali?
Da, dva najvažnija temeljna kamena su, prvo, činjenica da je naš globalni financijski sustav pri kraju, da smo na
rubu uvođenja novog financijskog sustava temeljenog na CBDC-ima, digitalnim valutama središnjih banaka.
A druga stvar je da svijet, svijet rada, prolazi kroz ogromnu transformaciju jer umjetna inteligencija postaje sveprisutnija.
Dakle, moramo očekivati ​​da će se svijet rada dramatično promijeniti i da se suočavamo s ogromnim valom nezaposlenosti.
I upravo se na to oni na vlasti upravo sada pripremaju.
A WEF je imao prilično bogatu povijest u posljednjih dvanaest mjeseci.
I drugo, svijet, posebno svijet rada, prolazi kroz ogromne promjene jer umjetna inteligencija postaje sveprisutnija.
Dakle, elita iza kulisa praktički je sama preuzela vodstvo.
Da, samo kratka riječ o ovom Larryju Finku. Tko je on uopće?
Što bi ljudi trebali zamisliti da to znači?
Bio je, ili još uvijek jest, u BlackRocku. Kakva je on inače osoba?
Da, Larry Fink je osnivač i izvršni direktor tvrtke BlackRock.
A BlackRock je upravitelj imovine, i kao upravitelj imovine, najmoćnija financijska tvrtka koja je ikada postojala na Zemlji.
U prošlom stoljeću, financijskim svijetom dominirale su velike američke banke.
BlackRock je sada glavni dioničar svih tih velikih banaka i ima više moći nego sve te velike banke zajedno.
Larry Fink stoga nije osobito zanimljiv kao osoba, jer se BlackRock sada također temelji na umjetnoj inteligenciji.
Imaju sustav za analizu financijskih podataka pod nazivom Aladdin, koji je Larry Fink predstavio još 80-ih godina.
Ovo je najmoćniji i najvažniji sustav za analizu financijskih podataka na svijetu.
I sve središnje banke ovise o ovom sustavu za analizu financijskih podataka. Sve velike korporacije također ovise o njemu.
Većina ljudi nije svjesna da je danas cijeli financijski svijet više-manje ovisan o umjetnoj inteligenciji.
Da, a što bi se onda trebalo dogoditi s populacijom?
Uvijek pričaju o digitalnom zatvoru.
Što će se tada dogoditi s većinom stanovništva?
Veliki problem je što svi postajemo manje-više transparentni, što nas digitalno kontroliraju, što nas mogu potpuno kontrolirati.
Dakle, digitalni svijet je sada napredovao do točke u kojoj može kreirati osobne profile svake osobe na svijetu.
Iza toga stoji tvrtka, Palantir. Oni su posebno važni u ovome.
Palantir organizira podatke svih američkih obavještajnih agencija, tj. CIA-e, FBI-a i NSA-e.
To uključuje odjel američkog Ministarstva obrane, ili sada nazvanog Ministarstvo rata.
Palantir također odabire ratne ciljeve za Ukrajinu protiv Rusije, te odabire ratne ciljeve za Izrael
protiv Libanona, protiv Sirije i protiv Pojasa Gaze.
Dakle, ovo je tvrtka koja se usredotočila na prikupljanje svih tih podataka.
A sada je Donald Trump naručio i stvaranje dosjea o svim američkim građanima.
Već izrađuju dosjee za građane u Engleskoj.
U Njemačkoj, Palantir sada koristi nekoliko državnih policijskih snaga.
Dakle, živimo u svijetu u kojem smo potpuno digitalno kontrolirani.
I naravno, to nije u našu korist, već u korist korporacija koje drže moć iza kulisa.
Bojite li se ikakvih nepovoljnih okolnosti za stanovništvo?
Većina ljudi ni ne shvaća da se to događa.
Sve je više ovih kartica vjernosti, aplikacija i tako dalje. Postupno smo prisiljeni na to.
Sljedeći korak je nesumnjivo digitalna valuta, CBDC-i. I većina ljudi ne reagira na to.
Kažu: Vrlo dobro, dobivam popust u Lidlu, pa se slažem.
Da, to je veliki problem: mnogi ljudi nisu svjesni što se s tim može dogoditi.
Nakon što se ovi CBDC-i uvedu, individualne porezne stope i kamatne stope mogu se nametnuti svakome od nas.
Svatko može biti kažnjen novčanom kaznom. Sve se to može povezati sa sustavom socijalnog kreditiranja po uzoru na kineski sustav.
Također nas mogu odrezati od svih financijskih tokova.
Tada bismo bili 100 posto ovisni o dobroj volji središnje banke.
Važno je znati da su danas glavne središnje banke, bilo da se radi o Federalnim rezervama, ECB-u
ili Banki Engleske, sve pod kontrolom BlackRocka.
BlackRock je njihov najvažniji savjetnik od globalne financijske krize 2007. i 2008. godine.
Također su povezani s platformom Aladdin koju sam ranije spomenuo.
Dakle, svi bismo bili ovisni o privatnoj tvrtki.
S druge strane, tu su države koje to sada trebaju uvesti i postupno prenijeti moć na te financijske
korporacije. Jesu li sve države uključene u ovo?
Ponekad se stječe dojam da postoji nekoliko iznimaka, kao što je Iran – ili djeluju koordinirano i
izvode ono što David Icke naziva lutkarskom predstavom?
Ne, ne, naravno da se međusobno koordiniraju.
Tu je i ta velika bajka da zemlje BRICS-a formiraju front protiv Sjedinjenih Država.
Da biste to shvatili, morate se malo pozabaviti poviješću.
Prije svega, lagali su nam u Prvom svjetskom ratu.
Zatim su nam lagali u Drugom svjetskom ratu. I danas nas lažu na potpuno isti način.
Prvi svjetski rat predstavljen nam je kao borba protiv njemačkog militarizma.
Važno je znati da je njemački militarizam nastao u borbi protiv SAD-a.
Prvi svjetski rat vodio se zbog nasljedstva Britanskog Carstva.
Sjedinjene Države pobijedile su u toj bitci u Prvom svjetskom ratu.
Drugi svjetski rat nije bio ništa drugo doli nastavak Prvog svjetskog rata.
I mora se reći da su nacionalsocijalisti u Njemačkoj službeno započeli ovaj svjetski rat.
Nacionalsocijalisti nikada ne bi došli na vlast bez pomoći Sjedinjenih Država.
Osnova za dolazak nacionalsocijalista na vlast bio je Veliki slom 1929. godine.
To je namjerno izazvala Federalna rezervna banka u Sjedinjenim Državama.
Dakle, SAD je odigrao odlučujuću ulogu u jačanju Adolfa Hitlera, koji je potom iskorišten kao neprijatelj u ratu.
A zatim, na kraju Drugog svjetskog rata, uspostaviti vlastitu svjetsku dominaciju.
To su učinili osobito u financijskom sektoru.
Uveli su svoj dolar kao sidrenu valutu.
Ono što mnogi ne znaju jest da je ideja o sidrenoj valuti bila ideja
nacionalsocijalista, koju su Amerikanci jednostavno usvojili.
A danas Amerikanci dominiraju cijelim svijetom.
Ne postoji vlada na svijetu koja nije barem djelomično ovisna o Amerikancima. A to vrijedi čak i za Iran.
Dakle, uvijek se sklapaju dogovori iza kulisa.
Ali to se odnosi i na velike vlade.
Vrijedi za velike zemlje, za Indiju, za Kinu, za Rusiju – sve one surađuju s SAD-om iza kulisa.
I postoji još jedan dokaz za to.
Banka za međunarodna poravnanja u Baselu (BIS) igra ključnu ulogu u uvođenju nove valute, CBDC-a.
Ovo je središnja banka svih središnjih banaka.
Ovdje veliki financijski igrači surađuju.
Zanimljivo je da su zemlje BRICS-a, odnosno Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južna Afrika, također zastupljene u ovom BIS-u.
Četvero njih čak sjedi u upravnom odboru. Dakle, sve se koordinira iza kulisa, baš kao i tijekom Drugog svjetskog rata.
Ljudima je bilo dopušteno ratovati jedni protiv drugih.
Ogroman broj ljudi, ukupno preko 60 milijuna, poslan je na smrt.
Ali iza kulisa, veliki financijeri su se međusobno dogovorili i udružili.
Ali sada navodno postoji borba za resurse.
Fokus je posebno na Africi i Južnoj Americi.
Kakve to ima veze s ovom digitalnom agendom?
Da, ova borba za resurse postala je vrlo važna utoliko što se digitalna agenda podudara s ekspanzijom umjetne inteligencije.
Kako bi se promovirala umjetna inteligencija, podatkovni centri se grade posvuda nevjerojatnom brzinom i u ogromnim razmjerima.
A za te centre potrebne su određene sirovine, osobito rijetki zemni metali.
I zato je prirodno izbio sukob.
Ali pravi moćnici iza kulisa naravno su oduševljeni što se ti sukobi rasplamsavaju među pojedinim državama, jer to
odvlači pažnju ljudi od činjenice da u pozadini zapravo postoji grupa koja se uvijek međusobno koordinira.
Da. Nedavno su se pojavili modeli koji, takoreći, dijele svijet na tri moćna bloka ili zone utjecaja.
David Icke o tome govori desetljećima.
Godine 1984. postojale su ove podjele: Oceanija, Euroazija, Istočna Azija.
A sada se pojavila navodna karta ruskog Glavnog stožera, na koju je naišao njemački liječnik Heiko Schöning.
On govori o Trumpiji, što znači SAD, Kanada, Grenland i Južna Amerika – pod utjecajem Vanguarda.
Zatim je tu Putina, što znači Rusija i Europa pod BlackRockom, što ste već spomenuli.
I Cinia, što znači Kina, Indija, Afrika i State Street. To su još dva glavna igrača.
Što mislite o takvim modelima i kako ocjenjujete ovu predodžbu?
Da, to je ogromno iskrivljavanje činjenica za javnost.
Tri koja ste spomenuli – BlackRock, Vanguard i State Street – u tajnom su dogovoru.
Vanguard je najveći dioničar u BlackRocku, a BlackRock i Vanguard zauzvrat su najveći dioničari u State Streetu.
Dakle, negdje na Wall Streetu postoji sjedište koje surađuje sa Silicijskom dolinom i iza kulisa kontrolira sve.
I ljudi su navedeni da vjeruju da postoje ta tri velika bloka, tako da će podržavati ili jedan blok ili
drugi i ne znaju da ih sve vara ta jedna sila u pozadini.
A velika moć iz sjene u ovom trenutku je digitalno-financijski kompleks.
Dopustite da ukratko objasnim što je to.
Digitalno-financijski kompleks sastoji se, s jedne strane, od Wall Streeta, koji su preuzeli veliki upravitelji imovinom.
Ti glavni upravitelji imovinom su, na vrhu, BlackRock, Vanguard, State Street i Fidelity.
Imaju pod svojom kontrolom cijeli globalni financijski sustav.
A zatim postoji druga sila koja se pojavila od 1970-ih i sada je postala jednako važna kao i velike financijske korporacije.
To su velike IT korporacije iz Silicijske doline.
Na vrhu su takozvani Veličanstveni sedam.
Sedmorica sjajnih uključuju Apple, Microsoft, Alphabet, Amazon, Nvidiju, Google i Teslu.
I svoju moć koriste zajedno s tim velikim upraviteljima imovine.
Zanimljivo je da su najveći dioničari u šest od tih sedam najvećih IT tvrtki BlackRock, Vanguard i State Street.
Dakle, to je moć iz sjene koja je jača od bilo koje vlade na svijetu i koja, naravno, može
gurnuti bilo koju vladu na svijetu u smjeru koji želi.
Da. Ali različite države očito također igraju ulogu.
Želio bih navesti nekoliko regija ili zemalja i zatražiti vašu procjenu o kojoj ulozi te zemlje trebaju igrati?
Prije svega, tri glavna igrača su očito Sjedinjene Države, Rusija i Kina.
Da, točno, kao što sam rekao, sva trojica sjede u upravnom odboru Banke za međunarodna
poravnanja (BIS) i tamo se provodi ista agenda.
U Kini je CBDC već uveden, a više od 300 milijuna Kineza sada ima novčanik na svojim mobilnim telefonima.
U Rusiji se sada također uvodi digitalni rubalj, na temelju pretpostavke da je to potrebno za zaštitu od američkih sankcija i
sustava SWIFT. A ista se agenda provodi i u Sjedinjenim Državama.
Imamo predsjednika koji je prethodno obećao da neće uvesti CBDC, ali sve njegove mjere u pozadini
osmišljene su kako bi se pripremio za taj CBDC.
On je vrlo usredotočen na ove kriptovalute, na stabilne kovanice .
A stablecoini nisu ništa više od pripreme za CBDC-ove kroz stražnja vrata.
Dakle, to su tri velike zemlje koje surađuju iza kulisa, ali se navodno međusobno bore.
I ono što je ovdje važno jest da ovaj navodni kontrast vodi do potrebe za zaštitom sebe od drugoga. A što to znači?
To jednostavno znači da se industrija oružja mora sve više i više pojačavati.
I trenutno svjedočimo jačanju naoružavajuće industrije na neviđenoj razini diljem svijeta, što omogućuje
tim igračima u pozadini da ostvaruju ogromne profite.
Da. Rat se sada praktički odvija u Iranu, na primjer.
Sada su na rubu građanskog rata. Koju ulogu Iran igra u svemu tome?
Iran je u tom pogledu prilično koristan jer je Iran također djelomično, ili bolje rečeno uvelike, ovisan o
američkom dolaru – kao i svaka druga zemlja na svijetu.
A SAD su osigurali da iranska valuta dođe pod snažan pritisak.
Zatim su ljudi u Iranu počeli prosvjedovati zbog nedostatka kupovne moći i njezina pada.
A SAD su to podržali slanjem agenata koji su sami znatno pogoršali nemire.
To je ista stvar koju smo vidjeli u Ukrajini.
Također je bilo nemira u Ukrajini. I to je poticalo izvana kako bi se ondje izazvali ozbiljni nemiri.
I, naravno, postoje određene razlike između SAD-a i Irana.
SAD bi naravno željele imati sve iranske naftne rezerve izravno pod svojom kontrolom, bez ičijeg miješanja.
Istovremeno, Iran također pruža izvrstan izgovor za testiranje novog oružja ili za stvaranje čitavog niza novog oružja.
I zaista mislim da će se taj rat s Iranom u nekom trenutku zaista dogoditi, jer ako se dogodi, cijena nafte će vrtoglavo porasti.
I SAD je više-manje osigurao suverenitet nad neiranskim rezervama diljem svijeta.
Dakle, oni danas rade s tim tekućim prirodnim plinom i imaju izgrađene terminale posvuda, na
primjer ovdje u Europi. Pogotovo ovdje u Njemačkoj.
I ako izbije rat s Iranom i tjesnac Hormuz bude zatvoren, Amerikanci će biti spremni sa svojim plinom i naftom.
Da, to se može očekivati. Kako treba procijeniti Izrael?
On je veliki Iranov antagonist i također ga SAD snažno štite. Koju ulogu igraju?
Da, SAD je od samog početka uvijek podržavao Izrael, ali sada Izrael također ima vrlo snažan utjecaj na američku politiku.
Dakle, imamo AIPAC, Američko-izraelski odbor za javno djelovanje.
Na primjer, financira političare naklonjene Izraelu tijekom izbora.
Zatim imamo i brojne ljude u Silicijskoj dolini koji su vrlo naklonjeni Izraelu, poput Larryja Ellsona i Elona Muska.
Treba reći da Izrael danas vrši velik utjecaj na američku vanjsku, pa čak i na unutarnju politiku.
Da, Indijo, što kažete na to?
Također ima određeni poseban status, kao da se ne može odlučiti između Kine i Zapada,
pokušavajući igrati dvostruku ulogu. Što se tamo događa?
Da, Indija je jedan od glavnih pionira u uvođenju nove valute.
Uz američku pomoć, Indija je 2016. godine preko noći ukinula više od 80 posto svoje gotovine – to jest, stare novčanice.
Gospodin Modi proglasio je nekoliko novčanica nevažećima.
I to je učinjeno u suradnji s, na primjer, organizacijom Better Than Cash Alliance, koju je u pozadini financirao Bill Gates.
Na taj su način više-manje postali pioniri u uvođenju CBDC-a.
U to su vrijeme također obećali indijskom narodu da digitalna rupija nikada neće biti programabilna.
To su od tada promijenili. Sada je učinjena programabilnom.
Dakle, Indija je više-manje laboratorij za testiranje uvođenja CBDC-a na globalnoj razini.
Da, vrlo zanimljivo. Što je s Afrikom?
Čini se da je samo dobavljač sirovina ili postoje drugi planovi?
Da, Južna Afrika je također uključena, jer Južna Afrika još uvijek ima vrlo velike rezerve zlata.
To je važno, naravno, jer će zlato igrati glavnu ulogu u budućnosti.
Vidjeli smo da je cijena zlata nedavno eksplodirala.
I pretpostavljam da je ta eksplozija još uvijek u ranoj fazi.
Jer ako se cijeli globalni financijski sustav sruši - a srušit će se, novi financijski sustav će se također
srušiti - tada će se ljudi poslužiti onim što je služilo kao novac više od 3000 godina.
A to je bilo zlato i srebro. Dakle, vidim sjajnu budućnost za oboje.
I oboje su, naravno, sirovine kojih ima u Južnoj Africi u izobilju.
Zato je Južna Afrika trenutno vrlo zanimljiva onima na vlasti.
I na afričkom kontinentu postoje vrlo jaki sukobi interesa, uključujući i između SAD-a i Kine.
Radi se o kobaltu, litiju i svim tim drugim rijetkim zemnim elementima.
Ima li to veze i s onim što ste ranije rekli, ovim digitalnim širenjem umjetne inteligencije?
Da, apsolutno. Apsolutno.
Umjetnoj inteligenciji su potrebni svi ovi materijali, a upravo se vodi nevjerojatna bitka.
I naravno, to promoviraju oni iza kulisa, jer stalno preuveličavaju političke razlike, čineći da ljudi vjeruju
da zapravo mogu napraviti razliku na političkoj razini.
Ali mora se reći da je politika danas pod tako snažnim pritiskom tih velikih korporacija da se u
svijetu više ništa ne može politički promijeniti.
Sve dok se u svijetu ne slomi ovaj stisak velikih korporacija, tj. Silicijske doline i Wall
Streeta, ništa se neće promijeniti u svijetu.
Nedavno ste govorili i o Grenlandu, o činjenici da će se tamo graditi ovi veliki
podatkovni centri, daleko od pristupa stanovništva.
Nedavno sam vidio objavu da i Elon Musk planira cijelu stvar preseliti u svemir, da tako
kažem, navodno zato što tamo ima dovoljno snage.
Ali to je još dalje od dohvata, naravno. Je li to isti smjer?
Da, da, to je potpuno ludo.
Ali zapravo, moćni shvaćaju da nailaze na nevjerojatan otpor.
Samo trebate pogledati kako je uvođenje CBDC-a, na primjer, testirano u Nigeriji, prije toga u Istočnoj karipskoj
uniji, na Jamajci i tako dalje. I svi ti pokušaji su propali.
I oni na vlasti trenutno shvaćaju da, budući da umjetna inteligencija drastično snižava životni
standard ljudi diljem svijeta, otpor prema njoj raste.
I prirodno traže mjesta gdje ih taj otpor neće toliko pogoditi.
Grenland je idealan za to, jer nitko ne može doći do Grenlanda.
Na Grenlandu neće biti demonstracija, niti će biti sabotaža, poput onih kojih se sada strahuje
u Venezueli protiv američkih naftnih kompanija.
Dakle, oni su se učinkovito odvojili od svijeta.
A ako se ovo nastavi u svemiru, potpuno će se izolirati od ostatka čovječanstva i tada će moći nesmetano koristiti svoju moć.
Ovo je luda fantazija koja očito proganja i um Elona Muska, koji je sa svojih 800
milijardi dolara postao najbogatija osoba na svijetu.
Da, ali kažete da će se i novi financijski sustav urušiti. Koje znakove vidite za to?
Veliki problem je što novac jednostavno ne funkcionira na taj način.
Novac se ne sastoji samo od podataka. Novac se razvijao tijekom 3000 godina.
A novac se razvio iz ekonomije trampe. A to se uvijek odnosilo na stvarnu vrijednost.
I to je veliki problem našeg vremena, što se bavimo i nestvarnim vrijednostima.
Jedna od tih nestvarnih vrijednosti je, na primjer, Bitcoin .
Dakle, to nije ništa više od skupa podataka koji nije vezan ni za kakvu fizičku imovinu.
Oni na vlasti su do sada shvatili da to zapravo ne funkcionira.
I zato su sada prešli na stablecoine.
Stablecoini imaju karakteristiku da su vezani za neku stvarnu imovinu.
I to mi pokazuje smjer u kojem sve ovo ide.
Dakle, oni se zapravo vraćaju starim vrijednostima.
I za mene je to ujedno i glavni pokretač nevjerojatne eksplozije cijena koju smo vidjeli u
sektoru plemenitih metala posljednjih mjeseci.
Ne radi se samo o zlatu i srebru, već i o bakru i drugim materijalima, poput mesinga i drugih vodiča.
Dakle, dolazi do promjene u razmišljanju onih na vlasti, koji odjednom shvaćaju da zapravo ne
mogu kontrolirati svijet samo skupovima podataka.
A sljedeća stvar je, ako primijetimo ovaj kolaps radnih mjesta diljem svijeta zbog umjetne inteligencije, a to će zapravo
utjecati na milijune radnih mjesta, što znači da će milijuni ljudi diljem svijeta postati nezaposleni, tada neće biti
druge alternative nego uvesti univerzalni osnovni dohodak.
I taj univerzalni osnovni dohodak tada će se morati trošiti u velikim količinama.
I naravno, ovo će također biti samo skupovi podataka.
Zatim će se distribuirati u obliku CBDC-a.
I industrija će, naravno, vrlo brzo shvatiti da ako ljudi imaju individualni osnovni dohodak, koji možda čak ima
i rok trajanja, onda imaju određeni dohodak koji bi se možda trebao potrošiti u roku od 30 dana.
A onda će, naravno, prilagoditi svoje cijene.
A to će odmah dovesti do inflacijske spirale, od normalne inflacije do galopirajuće inflacije i na kraju do hiperinflacije.
A to znači da će se novi sustav urušiti, čak i ako u početku naiđe na veliko
oduševljenje, posebno među skupinama s nižim prihodima.
Jer će reći: Divno, ako mi vlada daje 1000 ili 2000 eura mjesečno, onda je moj život na sigurnom.
Ništa od toga nije istina. Ovaj život, ovaj novac, vrlo će brzo biti devalviran.
Završit ćemo u uvjetima sličnim Weimaru, a kupovna moć će se brzo smanjiti.
A ako se ljudi tada pobune protiv toga, izbit će uvjeti koji nalikuju građanskom ratu.
Ali stvar je u tome što su se moćnici učvrstili; nalaze se na Grenlandu ili negdje drugdje i nisu toliko
dostupni kao vlastita vlada, koju bi se možda moglo osporiti demonstracijama ili drugim akcijama.
Koji savjet imate za ljude? Kako se mogu pripremiti za ovu situaciju i učiniti nešto kako bi
spriječili daljnje širenje ove koncentracije moći?
Najvažnije je zapravo djelomično se povući iz digitalne sfere.
Digitalnu sferu kontroliraju te velike korporacije i financijski divovi.
I stvarno se morate distancirati od njih.
I zajamčeno je da ćemo vidjeti pojavu velikih paralelnih društava.
Ljudi će primijetiti kako im se životni standard stalno smanjuje.
A onda će se ljudi pitati: "Tko su pravi krivci?"
Shvatit će to na kraju.
A onda će se oprostiti od tih velikih platformi.
Ali naravno, ove će platforme otežati drugim novim platformama da se učvrste u digitalnoj sferi.
I mislim da ćemo tada doživjeti vrijeme kada digitalna sfera više neće biti toliko važna, već
kada će analogna sfera ponovno postati važna.
Dakle, mogu samo preporučiti da se svi pripreme za ova vremena.
Prije svega, čvrsto vjerujem da će srebro, na primjer, igrati glavnu ulogu u svakodnevnom životu.
Jer ako se uvede CBDC, a ljudi mu se opiru, tj. ako ga ne žele koristiti ili ako CBDC zapravo izgubi vrijednost zbog inflacije,
tada ljudi više neće moći posegnuti za gotovinom, jer će gotovina do tada biti ili potpuno ukinuta ili čak zabranjena.
Ali onda će, po mom mišljenju, praksa plaćanja srebrnim kovanicama u svakodnevnom životu ponovno postati norma.
Zato uvijek preporučujem da ljudi danas pripreme zalihu srebrnjaka i drže određenu
količinu gotovine kod kuće za prijelazno razdoblje.
Zato što se trenutno suočavamo s velikom novom bankarskom krizom zbog svih temeljnih problema.
A onda ćemo, na primjer, doživjeti "bank holidays."
Tada više nećete moći podizati gotovinu na bankomatima.
I za ovu prijelaznu fazu važno je držati dovoljno gotovine kod kuće oko dva do tri mjeseca.
Ali za sljedeću fazu, toplo preporučujem nabavku srebrnjaka.
Ali osim osobne pripreme, očito je potrebno imati i mreže gdje se možete povezati, gdje se poznajete, koje nisu
digitalne, gdje si možete međusobno pomagati kroz teška vremena.
To je vrlo važno. Umrežavanje je nevjerojatno važno, umrežavanje sa istomišljenicima.
Vjerujem da će svatko tko kroz život prolazi kao usamljeni ratnik naići na ogromne
poteškoće, jer se suočavamo s tim golemim previranjima.
Ali mislim da je ključno da danas proširimo te mreže i da se pripremimo za mogućnost da
te mreže možda neće funkcionirati digitalno.
Dakle, taj se onda vraća starim izvorima informacija, taj uzima, ne znam, opet stare letke, uzima list papira,
uzima bilježnicu, kako bi se pripremio za vrijeme kada bi cijeli internet mogao biti potpuno ugašen.
Jer istinski vjerujem da su oni na vlasti toliko stjerani u kut da će pribjeći tako
ekstremnim mjerama, poput globalnog kibernetičkog sloma.
Ono što smo već vidjeli kao nagovještaj u Iranu jest da se i to može dogoditi.
Da, Ernst Wolff, puno vam hvala na ovoj procjeni.
Bilo je vrlo poučno vidjeti da se ne treba zasljepljivati ​​bitkama u prvom planu, već se usredotočiti na prave uzroke.
A također i vaš apel za analogne metode. Puno vam hvala na tome!
Rado!
Jasnoća kroz inteligentne analitičare – Kla.TV.