Pasaule mainās. Šodien tā mainās daudz fundamentālāk un visaptverošāk nekā jebkad agrāk.
2026. gads ir sācies ar drūmām pazīmēm par ievērojami paātrinātu attīstību:
Vispirms Venecuēlas prezidenta Maduro arests, saasinātais konflikts Grenlandē, vardarbīgie nemieri
Irānā un pēc tam WEF sanāksme, kas liecināja par varas pārdali. Kā mums par to visu spriest?
Šodien Kla.TV sarunājas ar ekonomikas un finanšu analītiķi Ernstu Volfu.
Viņš ir izrādījies īpaši tālredzīgs un precīzs, kad runa ir par notikumu ģeopolitisko kategorizāciju.
Volfa kungs, liels paldies, ka veltījāt laiku šai intervijai.
Jā, liels paldies par uzaicinājumu.
Nesen kādā no jūsu publicētajām intervijām vai videoierakstiem jūs teicāt, ka šī gada WEF (2026. gada 19.-23.
janvāris) ir "milzu satricinājumu priekšvēstnesis mūsu pasaulē".
Vai varat īsi paskaidrot jūsu aprakstīto apvērsumu svarīgākos stūrakmeņus?
Jā, divi svarīgākie stūrakmeņi ir tas, ka mūsu globālajai finanšu sistēmai ir pienācis gals un ka mēs
gatavojamies ieviest jaunu finanšu sistēmu, kas balstīta uz CBDC, centrālo banku digitālajām valūtām.
Otrais iemesls ir tas, ka pasaulē, darba pasaulē, notiek milzīgs apvērsums, jo mākslīgais intelekts kļūst arvien izplatītāks.
Tāpēc mums ir jārēķinās ar to, ka darba pasaule krasi mainās un ka mēs saskaramies ar milzīgu bezdarba vilni.
Un tieši tam šobrīd gatavojas spēcīgie.
Pēdējo divpadsmit mēnešu laikā WEF ir bijusi zināma vēsture.
Vadība ir nomainīta. Tagad par to atbild Larijs Finks.
Tas nozīmē, ka elite fonā praktiski pati ir uzņēmusies vadību.
Jā, īsi par Lariju Finku. Kas viņš vispār ir?
Ko cilvēkiem vajadzētu iedomāties?
Viņš strādāja vai joprojām strādā uzņēmumā BlackRock. Kāda cita veida cilvēks viņš ir?
Jā, Lerijs Finks ir BlackRock dibinātājs un izpilddirektors.
Un BlackRock ir aktīvu pārvaldītājs, un kā aktīvu pārvaldītājs tas ir visspēcīgākais finanšu
uzņēmums, kāds jebkad ir pastāvējis uz zemes.
Pagājušajā gadsimtā finanšu pasaulē dominēja lielās Amerikas bankas.
BlackRock šobrīd ir visu šo lielāko banku vairākuma akcionārs, un tā vara ir lielāka nekā visām šīm lielākajām bankām kopā.
Tāpēc Lerijs Finks kā persona nav īpaši interesants, jo arī BlackRock tagad balstās uz mākslīgo intelektu.
Tiem ir finanšu datu analīzes sistēma Aladdin, ko Lerijs Finks ieviesa 80. gados.
Šī ir visjaudīgākā un vissvarīgākā finanšu datu analīzes sistēma pasaulē.
Un visas centrālās bankas ir atkarīgas no šīs finanšu datu analīzes sistēmas. No tās
ir atkarīgas arī visas lielās korporācijas.
Tāpēc lielākā daļa cilvēku neapzinās, ka šodien visa finanšu pasaule ir vairāk vai mazāk atkarīga no mākslīgā intelekta.
Jā, un kas tad notiks ar iedzīvotājiem?
Jūs vienmēr runājat par digitālo cietumu.
Ar ko tad nāksies saskarties iedzīvotājiem kopumā?
Lielā problēma ir tā, ka mēs visi kļūstam vairāk vai mazāk caurspīdīgi, ka mūs
kontrolē digitāli, ka mūs var pilnībā kontrolēt.
Digitālā pasaule tagad ir sasniegusi tādu līmeni, ka var izveidot katra cilvēka personīgo profilu pasaulē.
Fonā ir uzņēmums Palantir. Tie ir īpaši svarīgi.
Palantir organizē visu ASV izlūkdienestu, t.i., CIP, FIB un NSA, datus.
Turklāt Amerikas Aizsardzības ministrijas, kas tagad tiek dēvēta par Kara ministriju, darbinieki.
Palantir izvēlas arī kara mērķus Ukrainai pret Krieviju, Izraēlai pret Libānu, Sīriju un Gazas joslu.
Tātad šis ir uzņēmums, kas ir koncentrējies uz visu šo datu vākšanu.
Tagad Donalds Tramps ir pasūtījis izveidot datni par visiem ASV pilsoņiem.
Viņi jau gatavo failus angļu valodai.
Vācijā Palantir šobrīd izmanto vairāku valstu policijas dienesti.
Tātad mēs dzīvojam pasaulē, kurā mūs pilnībā kontrolē digitāli.
Un, protams, nevis mūsu labā, bet gan korporāciju, kas ir varas fonā, labā.
Un vai jūs baidāties, ka iedzīvotājiem būs nelabvēlīgi?
Lielākā daļa cilvēku pat neapzinās, ka tas notiek.
Šobrīd ir arvien vairāk šādu bonusa karšu, lietotņu un tamlīdzīgi. Jūs pakāpeniski tiekat piespiests tajās iesaistīties.
Nākamais solis neapšaubāmi ir digitālā valūta - CBDC. Un lielākā daļa cilvēku uz to nereaģē.
Viņi saka - labi, es saņemšu procentus no Lidl, un tad es tam piekritīšu.
Jā, tā ir liela problēma, ka daudzi cilvēki neapzinās, kas ar to var notikt.
Tātad jūs varat noteikt individuālas nodokļu likmes un individuālas procentu likmes
katram no mums, tiklīdz būs ieviestas šīs CBDC.
Mums var piemērot sodus. To visu var sasaistīt ar sociālo kredītu sistēmu, kas veidota pēc Ķīnas sistēmas parauga.
Mūs var arī atslēgt no visām finanšu plūsmām.
Tādējādi mēs esam 100 % atkarīgi no centrālās bankas labvēlības.
Un jums ir jāsaprot, ka mūsdienās visas lielākās centrālās bankas - gan Federālo rezervju sistēmu, gan
ECB, gan Anglijas Banku - tagad kontrolē BlackRock.
Kopš 2007. un 2008. gada globālās finanšu krīzes BlackRock ir bijis viņu svarīgākais padomdevējs.
Un tie ir saistīti arī ar jau pieminēto Aladdin platformu.
Tādējādi mēs visi būsim atkarīgi no privāta uzņēmuma.
No otras puses, ir valstis, kurām tagad ir paredzēts to ieviest un pakāpeniski nodot varu šīm
finanšu grupām. Vai tur ir iesaistītas visas valstis?
Reizēm rodas sajūta, ka ir daži izņēmumi, piemēram, Irāna, vai arī viņi rīkojas saskaņotāk
un spēlē, kā saka Deivids Aiks, leļļu teātri?
Nē, nē, protams, tie savstarpēji saskaņojas.
Tāpēc pastāv arī mīts, ka BRICS valstis veido fronti pret ASV.
Lai to izdarītu, jums ir nedaudz jāzina vēsture.
Pirmkārt, Pirmajā pasaules karā mums tika melots.
Otrā pasaules kara laikā mums tika melots. Un mūs melo tāpat arī šodien.
Tātad Pirmais pasaules karš mums tika pasniegts kā cīņa pret vācu militārismu.
Jums jāsaprot, ka vācu militārisms tajā laikā radās cīņā pret ASV.
Pirmais pasaules karš bija par Lielbritānijas impērijas pēctecību.
ASV uzvarēja šajā kaujā Pirmajā pasaules karā.
Otrais pasaules karš nebija nekas cits kā Pirmā pasaules kara turpinājums.
Jāteic, ka nacionālsociālisti Vācijā oficiāli sāka šo pasaules karu.
Nacionālsociālisti nekad nebūtu nākuši pie varas bez ASV palīdzības.
Tātad nacionālsociālistu varas sagrābšanas pamatā bija 1929. gada lielā katastrofa.
ASV Federālo rezervju sistēma to ir apzināti izraisījusi.
Tādējādi ASV bija liela nozīme Ādolfa Hitlera veidošanā, kurš pēc tam tika izmantots kā pretinieks karā.
Un pēc tam, Otrā pasaules kara beigās, lai nostiprinātu savu dominanci pasaulē.
Un viņi to ir darījuši jo īpaši finanšu nozarē.
Tās ir ieviesušas savu dolāru kā rezerves valūtu.
Daudzi cilvēki neapzinās, ka ideja par rezerves valūtu bija nacistu ideja, ko amerikāņi vienkārši pārņēma.
Un amerikāņi tagad dominē visā pasaulē.
Tātad pasaulē nav nevienas valdības, kas nebūtu vismaz daļēji atkarīga no amerikāņiem. Un tas attiecas pat uz Irānu.
Tāpēc fonā vienmēr pastāv vienošanās.
Taču tas attiecas arī uz lielajām valdībām.
Tas attiecas uz lielajām valstīm, Indiju, Ķīnu, Krieviju, kuras visas strādā kopā ar ASV, kas atrodas otrajā plānā.
Un tam ir arī pierādījumi.
Citiem vārdiem sakot, jaunā valūta, kas jāievieš, CBDC, kurā aktīvi iesaistīta Starptautisko norēķinu banka Bāzelē (BIS).
Tā ir visu centrālo banku centrālā banka.
Tātad patiešām lielie finanšu nozares dalībnieki strādā kopā.
Interesanti, ka šajā BIS ir pārstāvētas arī BRICS valstis, t.i., Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna un Dienvidāfrika.
Četri no viņiem pat ir valdes locekļi. Tātad viss tiek koordinēts aizkulisēs, gluži tāpat kā Otrā pasaules kara laikā.
Cilvēkiem bija atļauts karot vienam pret otru.
Daudzi cilvēki, kopumā vairāk nekā 60 miljoni, tika aizsūtīti nāvē.
Taču fonā lielie finansisti ir vienojušies un panākuši kopīgu mērķi.
Tagad notiek šķietama cīņa par resursiem.
Īpaša uzmanība tiek pievērsta Āfrikai un Dienvidamerikai.
Kā tas ir saistīts ar šo digitālo programmu?
Jā, šī cīņa par resursiem ir kļuvusi ļoti svarīga, jo digitālā programma sakrīt ar mākslīgā intelekta paplašināšanos.
Mākslīgais intelekts, datu centri tiek būvēti visur neticamā tempā un milzīgos apjomos, lai veicinātu mākslīgo intelektu.
Šiem centriem ir nepieciešamas noteiktas izejvielas, jo īpaši retzemju elementi.
Un, protams, par to ir izcēlusies cīņa.
Bet īstie valdnieki, kas atrodas fonā, protams, priecājas, ka starp atsevišķām valstīm izceļas šādas cīņas, jo tas
novērš cilvēku uzmanību no fakta, ka fonā patiesībā ir grupa, kas vienmēr slepeni vienojas savā starpā un savā starpā.
Jā. Tad nesen ir parādījušies modeļi, kas pasauli sadala trīs varas blokos jeb, tā teikt, ietekmes zonās.
Deivids Aiks par to runā jau gadu desmitiem.
1984. gadā ir šādi iedalījumi: Okeānija, Eirāzija, Austrumāzija.
Un tagad ir parādījusies arī Krievijas ģenerālštāba karte, kuru ir uzzinājis vācu ārsts Heiko Šēnings (Heiko Schöning).
Viņš runā par Trampiju, kas nozīmē ASV, Kanādu, Grenlandi un Dienvidameriku, kas atrodas Vanguarda ietekmē.
Tad Putina nozīmē Krieviju un Eiropu zem BlackRock, ko jūs jau minējāt.
Un Cinia, t.i., Ķīna, Indija, Āfrika un State Street. Tie ir divi citi nozīmīgi dalībnieki.
Ko jūs domājat par šādiem modeļiem un kā jūs vērtējat šo prezentāciju?
Jā, tā ir ļoti liela sabiedrības maldināšana.
Tātad šīs trīs jūsu pieminētās kompānijas - BlackRock, Vanguard un State Street - ir sazvērējušās.
Tātad Vanguard ir lielākais BlackRock akcionārs, un BlackRock un Vanguard savukārt ir lielākie State Street akcionāri.
Tātad kaut kur Volstrītā ir galvenais birojs, kas sadarbojas ar Silīcija ieleju un visu to kontrolē no aizkulisēm.
Un tad cilvēki tiek pārliecināti, ka, jā, ir šie trīs lielie bloki, lai cilvēki būtu vai nu par labu vienam, vai otram blokam
un nezinātu, ka viņus visus viltus ceļā viltus veidā viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā
viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā viltus ceļā.
Un šobrīd fonā ir liels spēks - digitālo un finanšu komplekss.
Ļaujiet man īsi paskaidrot, kas tas ir.
Tātad digitālo finanšu kompleksu veido, no vienas puses, Volstrīta, un Volstrītu ir pārņēmuši lielie aktīvu pārvaldnieki.
Šo lielo aktīvu pārvaldītāju vidū ir BlackRock, Vanguard, State Street un Fidelity.
Viņu paspārnē ir visa pasaules finanšu sistēma.
Un ir vēl viena vara, kas parādījās kopš 70. gadiem un ir kļuvusi tikpat svarīga kā lielās finanšu grupas.
Un tie ir lielie IT uzņēmumi Silīcija ielejā.
Saraksta augšgalā ir tā dēvētais "lieliskais septiņnieks".
"Lieliskajā septiņniekā" ir Apple, Microsoft, Alphabet, Amazon, Nvidia, Google un Tesla.
Un savu varu viņi īsteno kopā ar šiem lielajiem aktīvu pārvaldniekiem.
Interesanti, ka sešu no šīm septiņām lielajām IT grupām lielākie akcionāri ir BlackRock, Vanguard un State Street.
Tātad tā ir vara, kas atrodas otrajā plānā un ir spēcīgāka par jebkuru valdību pasaulē, un tā, protams,
var virzīt jebkuru valdību pasaulē sev vēlamā virzienā.
Jā. Bet, protams, arī dažādām valstīm ir sava loma.
Es vēlētos nosaukt dažus reģionus vai valstis un lūgt jūsu vērtējumu, kāda loma ir šīm valstīm?
Pirmkārt, ir skaidrs, ka trīs lielie spēlētāji ir ASV, Krievija un Ķīna.
Jā, tieši tā, kā jau teicu, visi trīs darbojas Starptautisko norēķinu bankas (SNB) valdē,
un tur tiek īstenota tā pati darba kārtība.
CBDC jau ir ieviesta Ķīnā, kur vairāk nekā 300 miljoniem ķīniešu tagad ir maciņš mobilajā tālrunī.
Arī Krievijā šobrīd tiek ieviests digitālais rublis, pamatojoties uz pieņēmumu, ka tas ir nepieciešams, lai
aizsargātu pret ASV sankcijām un SWIFT sistēmu. Tāda pati programma tiek īstenota arī ASV.
Mums ir prezidents, kurš iepriekš solīja, ka neieviesīs CBDC, taču visi viņa pasākumi, kas tiek
veikti pagātnē, kalpo, lai šo CBDC sagatavotu.
Tāpēc viņš lielā mērā paļaujas uz šīm kriptovalūtām, uz stabilkoiniem .
Un stabilkoini nav nekas cits kā CBDC sagatavošana caur aizmugurējām durvīm.
Tātad tās ir trīs lielas valstis, kas sadarbojas fonā, bet virspusēji, protams, cīnās savā starpā.
Svarīgi ir tas, ka šī šķietamā pretruna nozīmē, ka jums ir jāaizsargā sevi pret otru. Un ko tas nozīmē?
Tas vienkārši nozīmē, ka aizsardzības rūpniecība ir jāattīsta arvien vairāk un vairāk.
Turklāt pašlaik visā pasaulē vērojama vēl nepieredzēta aizsardzības rūpniecības izaugsme, kas arī ļauj šiem
otrajā plānā esošajiem spēlētājiem gūt milzīgu peļņu.
Jā. Irānā, piemēram, tagad gandrīz notiek karš.
Tagad jūs esat uz pilsoņu kara sliekšņa. Kāda loma tajā ir Irānai?
Irāna šajā ziņā ir diezgan noderīga, jo arī Irāna ir daļēji, t.i., lielā mērā, atkarīga no ASV
dolāra - tāpat kā visas citas pasaules valstis.
Un ASV ir nodrošinājušas, ka Irānas valūta ir nonākusi zem spēcīga spiediena.
Tad Irānā cilvēki sāka protestēt pret pirktspējas trūkumu un tās samazināšanos.
Un ASV to atbalstīja, nosūtot aģentus un pašas uzkurinot nemierus.
Tas ir tas pats, ko mēs piedzīvojām Ukrainā.
Nemieri bija arī Ukrainā. Arī no ārpuses tos mudināja, lai tur izraisītu lielus nemierus.
Un, protams, ir arī zināmas atšķirības starp ASV un Irānu.
ASV, protams, gribētu, lai visas Irānas naftas rezerves būtu tieši tās paspārnē, nevienam neiejaucoties.
Tajā pašā laikā Irāna, protams, ir arī lielisks iegansts, lai izmēģinātu jaunus ieročus vai radītu virkni jaunu ieroču.
Un es domāju, ka šis Irānas karš kādā brīdī patiešām notiks, jo, ja Irānas karš
materializēsies, tad arī naftas cena strauji pieaugs.
Un ASV ir vairāk vai mazāk nodrošinājušas suverenitāti pār pasaules rezervēm, kas nav Irānas rezerves.
Viņi tagad strādā ar šo sašķidrināto dabasgāzi, un visur ir uzbūvēti termināļi,
piemēram, arī šeit, Eiropā. Īpaši šeit, Vācijā.
Un, ja būs karš ar Irānu un Hormuza šaurums tiks slēgts, amerikāņi būs gatavi ar savu gāzi un naftu.
Jā, no tā ir jābaidās. Kā būtu jāvērtē Izraēla?
Tā ir lielākais Irānas pretinieks, un to stingri aizsargā arī ASV. Kāda ir to loma?
Jā, ASV vienmēr ir atbalstījušas Izraēlu, bet tagad Izraēla ļoti spēcīgi ietekmē ASV politiku.
Mums ir AIPAC, Amerikas Izraēlas Sabiedriskās rīcības komiteja.
Piemēram, tā finansē Izraēlai labvēlīgus politiķus vēlēšanās.
Vēl mums ir daži cilvēki Silīcija ielejā, kuri ļoti simpatizē Izraēlai, piemēram, Lerijs Elisons vai Elons Masks.
Tāpēc ir jāsaka, ka Izraēlai šodien ir ļoti liela ietekme uz Amerikas ārpolitiku un pat uz Amerikas iekšpolitiku.
Jā, Indija, ko jūs sakāt?
Tai ir arī noteikts īpašs statuss, it kā tā nevar izšķirties starp Ķīnu un Rietumiem, mēģinot spēlēt divējādu lomu. Kas notiek?
Jā, Indija ir viena no pirmrindniecēm jaunās naudas ieviešanā.
Tāpēc Indija ar amerikāņu palīdzību 2016. gadā vienas nakts laikā atcēla vairāk nekā 80 % skaidras
naudas, citiem vārdiem sakot, veco skaidro naudu.
Tāpēc Modi pasludināja vairākas banknotes par nederīgām.
Un tas notika sadarbībā, piemēram, ar Bila Geitsa finansēto organizāciju Better Than Cash Alliance.
Tādējādi viņi vairāk vai mazāk ir kļuvuši par CBDC ieviešanas pionieriem.
Toreiz viņi arī solīja Indijas iedzīvotājiem, ka digitālā rūpija nekad nebūs programmējama.
Kopš tā laika viņi to ir mainījuši. Tagad tas ir programmējams.
Tādējādi Indija ir vairāk vai mazāk izmēģinājuma laboratorija CBDC ieviešanai pasaules mērogā.
Jā, ļoti interesanti. Kā ir ar Āfriku?
Šķiet, ka tas ir tikai izejvielu piegādātājs, vai arī tur ir citi plāni?
Jā, arī Dienvidāfrika spēlē līdzi, jo Dienvidāfrikai, protams, joprojām ir ļoti lielas zelta rezerves.
Tas, protams, ir svarīgi arī tāpēc, ka arī zeltam nākotnē būs liela nozīme.
Mēs arī redzam, ka zelta cena pēdējā laikā ir strauji pieaugusi.
Un es pieņemu, ka šis sprādziens pašlaik vēl ir sākuma stadijā.
Jo tad, kad sabruks visa globālā finanšu sistēma - un tā sabruks, sabruks arī jaunā finanšu sistēma -, cilvēki atgriezīsies
pie tā, kas par naudu tiek uzskatīts jau vairāk nekā 3000 gadu.
Un tas bija zelts un sudrabs. Tāpēc es viņiem abiem redzu lielisku nākotni.
Un abas šīs izejvielas, protams, ir ļoti izplatītas Dienvidāfrikā.
Tāpēc Dienvidāfrika šobrīd ir ļoti interesanta spēcīgajiem.
Turklāt Āfrikas kontinentā pastāv ļoti spēcīgi interešu konflikti, tostarp starp ASV un Ķīnu.
Runa ir par kobaltu, litiju un visām šīm vielām, tostarp retzemju elementiem.
Vai tam ir kāds sakars arī ar jūsu teikto, ar šo digitālo mākslīgā intelekta paplašināšanos?
Jā, protams. Noteikti.
Tāpēc mākslīgajam intelektam ir nepieciešamas visas šīs vielas, un pašlaik notiek neticama cīņa.
Un, protams, to veicina arī tie, kas atrodas otrajā plānā, jo tādējādi tiek palielinātas politiskās atšķirības, un cilvēki
tic, ka viņi patiešām var kaut ko mainīt politiskā līmenī.
Taču jāatzīst, ka politika šodien ir pakļauta tik lielo korporāciju spiedienam, ka pasaulē politiski neko nevar mainīt.
Tātad, kamēr šī lielo korporāciju, t.i., Silīcija ielejas un Volstrītas, vara netiks salauzta, pasaulē nekas nemainīsies.
Jūs nesen runājāt arī par Grenlandi, ka tur tiks būvēti lieli datu centri, kas atrodas tālu no iedzīvotāju piekļuves.
Nesen redzēju ziņu, ka Elons Masks arī plāno visu pārvietot kosmosā, it kā tāpēc, ka tur ir pietiekami daudz elektrības.
Bet tas, protams, ir vēl nesasniedzamāks. Vai tas ir tas pats virziens?
Jā, jā, tas ir pilnīgs neprāts.
Taču patiesībā varenie apzinās, ka viņi sastopas ar neticamu pretestību.
Tāpēc jums tikai jāredz, piemēram, ka CBDC ieviešana ir izmēģināta arī Nigērijā, iepriekš Karību jūras
reģiona austrumu savienībā, Jamaikā un tā tālāk. Un visi šie mēģinājumi ir cietuši neveiksmi.
Un tie, kas ir pie varas, pašlaik saprot, ka tas, ka cilvēku dzīves līmenis visā pasaulē tik ļoti pazeminās tieši mākslīgā
intelekta dēļ, nozīmē, ka pieaug arī pretestība pret to.
Un tad, protams, viņi meklē vietas, kur šī pretestība viņus varētu mazāk ietekmēt.
Grenlande, protams, ir ideāla, jo neviens nevar ierasties Grenlandē.
Grenlandē nenotiks nekādas demonstrācijas, nedz arī sabotāžas akti, kā tagad, piemēram,
Venecuēlā, piemēram, pret amerikāņu naftas uzņēmumiem.
Tad jūs esat atslēdzies no pasaules.
Un, ja viss turpināsies kosmosā, tad jūs beidzot būsiet atdalījies no pārējās cilvēces un varēsiet netraucēti īstenot savu varu.
Tā ir neprātīga fantāzija, kas acīmredzot ir arī Elona Maska, kurš ar saviem 800 miljardiem
ir kļuvis par bagātāko cilvēku pasaulē, prātā.
Jā, bet jūs sakāt, ka jaunā finanšu sistēma arī sabruks. Kādas pazīmes jūs par to redzat?
Lielā problēma ir tā, ka nauda tā vienkārši nedarbojas.
Nauda nesastāv tikai no datu ierakstiem. Nauda ir attīstījusies 3000 gadu laikā.
Un nauda ir attīstījusies no bartera ekonomikas. Un tā vienmēr bija saistīta ar reālām vērtībām.
Un tā ir mūsu laikmeta lielā problēma, ka mēs arī saskaramies ar nereālām vērtībām.
Viena no šīm nereālajām vērtībām ir, piemēram, Bitcoin .
Tātad tas nav nekas cits kā datu kopa, kas nav saistīta ar fiziskām vērtībām.
Tagad varasiestādes ir sapratušas, ka tas nedarbojas pareizi.
Tāpēc viņi tagad ir pārgājuši uz stabiliem monētām.
Stabilo monētu īpašība ir tā, ka tās ir piesaistītas kādai reālai vērtībai.
Un tas man parāda, uz kurieni tas viss virzās.
Fakts, ka šīs vecās vērtības tagad faktiski tiek izmantotas.
Un, manuprāt, tas ir arī galvenais virzītājspēks neticamajam cenu sprādzienam, ko pēdējo
mēnešu laikā esam pieredzējuši dārgmetālu nozarē.
Runa nav tikai par zeltu un sudrabu, bet arī par varu un citiem materiāliem, piemēram, misiņu un citiem vadītājiem.
Tātad ir mainījies ietekmīgo cilvēku domāšanas veids, kuri pēkšņi saprata, ka pasauli nevar pārvaldīt tikai ar datu kopām.
Un nākamais - ja mākslīgā intelekta dēļ visā pasaulē samazināsies darba vietu skaits, un tas faktiski ietekmēs miljoniem darbavietu,
tātad miljoniem cilvēku visā pasaulē paliks bez darba, tad mums nebūs citas izvēles, kā vien ieviest universālo pamatienākumu.
Un šie universālie pamatienākumi būs jāiztērē lielā apjomā.
Un, protams, tie būs tikai datu ieraksti.
Pēc tam tas tiks emitēts CBDC veidā.
Un nozare, protams, ļoti ātri sapratīs, ka tad, ja cilvēkiem būs individuālais pamatienākums, kuram var būt arī
noteikts derīguma termiņš, viņiem būs noteikta ienākumu summa, kas var būt jāiztērē 30 dienu laikā.
Un tad, protams, viņi koriģēs cenas.
Un tas nekavējoties izraisīs inflācijas spirāli, kas no normālas inflācijas pāries uz
strauju inflāciju un galu galā uz hiperinflāciju.
Un tas nozīmē, ka jaunā sistēma sabruks, pat ja sākotnēji tā ar lielu entuziasmu tiks uzņemta zemāko ienākumu grupās.
Jo viņi teiks - brīnišķīgi, ja valdība man tagad dos 1000 vai 2000 eiro mēnesī, tad mana dzīve būs drošs pamats.
Neviens no šiem apgalvojumiem nav patiess. Tāpēc šī dzīve, šī nauda ļoti ātri tiks devalvēta.
Mēs nonāksim Veimāras apstākļos, un pirktspēja ļoti ātri samazināsies.
Un, ja cilvēki pret to sacelsies, tad radīsies pilsoņu karam līdzīgi apstākļi.
Taču fakts ir tāds, ka varenie ir nostiprinājušies, tāpēc viņi atrodas Grenlandē vai kaut kur citur un nav tik
taustāmi kā sava valdība, kurai, iespējams, varētu uzbrukt ar demonstrācijām vai citām akcijām.
Ko jūs varat ieteikt cilvēkiem, kā viņi var sagatavoties šai situācijai un arī kaut ko darīt,
lai novērstu šīs varas pārpilnības izplatīšanos?
Svarīgākais ir daļēji atstāt digitālo sfēru.
Tātad digitālo sfēru kontrolē šīs lielās korporācijas un lielie finanšu giganti.
Un tad jums no tā patiešām ir jāatvadās.
Un ir garantēts, ka tad mēs piedzīvosim arī lielas paralēlās sabiedrības.
Cilvēki sapratīs, kā viņu dzīves līmenis arvien vairāk un vairāk krīt uz ceļiem.
Un tad cilvēki teiks: kas tad ir īstie vainīgie?
Kādā brīdī viņi to atzīs.
Un tad viņi atvadīsies no šīm lielajām platformām.
Taču tās, protams, nodrošinās, ka arī citām jaunajām platformām būs grūti iekļūt digitālajā sfērā.
Un es domāju, ka tad mēs piedzīvosim laiku, kad digitālā sfēra vairs nebūs tik svarīga, bet analogā sfēra atkal kļūs svarīga.
Es varu tikai ieteikt ikvienam šodien sagatavoties šiem laikiem.
Esmu pārliecināts, ka, piemēram, sudrabam būs liela nozīme ikdienas dzīvē.
Jo, ja CBDC tiks ieviests un cilvēki tam pretosies, t.i., ja viņi nevēlēsies to izmantot vai ja CBDC faktiski zaudēs vērtību
inflācijas dēļ, tad cilvēki vairs nevarēs izmantot skaidru naudu, jo līdz tam laikam skaidra
nauda būs vai nu pilnībā atcelta, vai aizliegta.
Bet tad, manuprāt, cilvēki atkal sāks izmantot sudraba monētas ikdienā.
Tāpēc šodien es vienmēr iesaku cilvēkiem turēt sudraba monētu krājumus un pārejas
periodam mājās glabāt zināmu skaidras naudas summu.
Tāpēc, ka pašlaik mēs saskaramies ar jaunu lielu banku krīzi, kas saistīta ar visām problēmām, kuras ir radušās fonā.
Un tad mēs piedzīvosim, piemēram, "banku brīvdienas".
Tad vairs nevarēsiet saņemt skaidru naudu arī bankomātos.
Šajā pārejas posmā ir svarīgi mājās turēt aptuveni divu līdz trīs mēnešu skaidras naudas summu.
Bet nākamajā posmā es noteikti iesaku iegādāties sudraba monētas.
Bet bez personīgā nodrošinājuma, protams, ir vajadzīgi arī tīkli, ar kuriem var sanākt kopā, kur viens otru pazīstat, kas
nav digitāli, kur var arī palīdzēt viens otram grūtos brīžos.
Tas ir ļoti svarīgi. Tāpēc tīklu veidošana ir ārkārtīgi svarīga, tīklošanās ar līdzīgi domājošiem cilvēkiem.
Tāpēc es ticu, ka ikvienam, kurš iet cauri dzīvei kā vientuļš cīnītājs, būs lielas
grūtības, jo mēs saskaramies ar milzīgu satricinājumu.
Taču, manuprāt, ir ļoti svarīgi paplašināt šos tīklus jau šodien, kā arī sagatavoties
tam, ka šie tīkli faktiski nedarbosies digitāli.
Lai jūs atgrieztos pie vecajiem informācijas iegūšanas veidiem, lai jūs, es nezinu, atkal paņemtu vecos bukletus,
papīra lapas, piezīmju blociņu, lai sagatavotos laikam, kad viss internets, iespējams, tiks pilnībā izslēgts.
Tāpēc, ka es patiešām ticu, ka varenie ir tik ļoti piespiesti pie sienas, ka viņi patiešām ķersies pie šādiem
galējiem pasākumiem, piemēram, globālas kiberkatastrofas.
Tas, ko mēs jau esam redzējuši kā priekšvēstnesi Irānā, ka tas var arī notikt.
.
Jā, Ernsts Volfs, liels paldies par šo novērtējumu.
Ļoti pamācoši bija tas, ka jūs neļaujat sevi apžilbināt priekšplānā notiekošajām
kaujām, bet gan raugāties uz patiesajiem cēloņiem.
Un arī jūsu lūgums pēc analogā. Liels paldies par to!
Ar prieku!
Skaidrība caur inteliģentiem analītiķiem - Kla.TV.